ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 5. dubna 2005
o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2005) 1032)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2005/294/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 písm. b) přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok a které se liší od množství stanoveného v bodu 2 přílohy III a bodu 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů stanovených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být oprávněné na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice 91/676/EHS. Odchylka platila v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 1999 až 2003 a platného do dne 1. srpna 2004. Umožnila používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu.
(3)
Dne 8. ledna 2004 požádalo Dánsko o prodloužení odchylky. Tato žádost byla doplněna technickými dokumenty ze dne 2. února 2004, 2. dubna 2004, 23. dubna 2004, 14. června 2004, 2. srpna 2004, 14. září 2004 a 4. října 2004.
(4)
Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro oznámenou odchylku.
(5)
V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 % během let 1985 až 2003.
(6)
Dánský parlament schválil třetí dánský akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a stanovil jím cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % během let 2005 až 2015 a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %.
(7)
V souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS připravilo Dánsko akční programy k dosažení cíle stanoveného v uvedené směrnici, podle kterého činí nejvyšší možný obsah dusičnanů v podzemních vodách 50 mg/l.
(8)
Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2002 až 2003 pod odchylku stanovenou v rozhodnutí 2002/915/EHS spadalo 1 845 podniků zabývajících se chovem skotu, 213 617 jednotek živočišné výroby a 123 068 hektarů, což odpovídá 4 %, 11 %, popř. 5 % jejich celkového počtu v Dánsku.
(9)
Výpočty velikosti vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích a na referenčních místech s písčitými a jílovitými půdami ukazují, že v letech 1990 až 2003 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 42 % v jílovitých půdách a o 52 % v písčitých půdách. Toto snížení je potvrzeno pro období 2002 až 2003.
(10)
Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje, že se plynule snížila a nyní se blíží 50 mg/l, s ročním snížením o 3,1 a 6,1 mg/l pro jílovité, popř. písčité půdy. Koncentrace dusičnanů v řekách v zemědělských povodích se v letech 1990 až 2003 snížila o 29 %. V roce 2003 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l.
(11)
Po přezkoumání žádosti Dánska a zejména s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2002/915/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny určité přísné podmínky.
(12)
Toto rozhodnutí se použije v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 2004 až 2007.
(13)
Použitelnost rozhodnutí 2002/915/ES skončila dnem 1. srpna 2004. S ohledem na zkušenosti získané v rámci tohoto rozhodnutí a za účelem zajištění, aby dotčení chovatelé skotu mohli dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo ode dne 2. srpna 2004.
(14)
Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dánská žádost předložená v dopise ze dne 8. ledna 2004, kterým Dánsko požádalo Komisi o povolení odchylky podle bodu 2 písm. b) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se schvaluje za níže uvedených podmínek.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
a)
„farmami zabývajícími se chovem skotu“ se rozumí podniky s více než třemi velkými dobytčími jednotkami, z nichž alespoň dvě třetiny tvoří skot;
b)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považuje doba kratší než čtyři roky);
c)
„plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž a/nebo jarní ječmen, pod které se seje před (u kukuřice) nebo po sklizni tráva, která slouží jako travní pokryvná meziplodina pro biologické zachycení reziduí dusíku během zimy;
d)
„řepou“ se rozumí krmná řepa.
Článek 3
Oblast působnosti
Tato odchylka platí individuálně a za podmínek uvedených v článcích 4 až 6 pro farmy zabývající se chovem skotu, kde se při střídání plodin z více jak 70 % střídají plodiny se zvláštní spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.
Článek 4
Každoroční žádost o povolení a závazek
1. Chovatelé skotu každoročně předloží žádost o povolení odchylky příslušným orgánům.
2. Spolu s každoroční žádostí se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
Množství statkových hnojiv vpravených každoročně do půdy na farmách zabývajících se chovem skotu, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nesmí přesáhnout množství obsahující 230 kg dusíku podle těchto podmínek:
a)
celkový přísun dusíku musí splňovat nároky posuzované plodiny na živiny a na jejich dodávku z půdy, přičemž míra hnojení je pevně stanovena na hodnotu 10 % pod optimální ekonomickou úrovní;
b)
pro každou farmu musí být zpracován plán hnojení a vedena jeho evidence. Plány střídání plodin pro období ode dne 1. srpna do dne 31. března následujícího roku musejí být orgánům předloženy nejpozději do dne 1. září. Tyto plány, které se vztahují na celé uvedené období, musejí být doplněny informacemi o očekávaném použití statkových a dusíkatých hnojiv a předloženy orgánům do dne 21. dubna. Plány střídání plodin musejí přesně vymezit trávu, travní pokryvné meziplodiny, řepy a jiné plodiny, pod které se seje tráva. Plány hnojení musejí uvádět odhadovanou potřebu použití dusíku a fosforu, přičemž použití dusíku se pevně stanoví na hodnotu 10 % pod ekonomickým optimem. Rovněž musejí přesně uvádět druh hnojiva, které bude použito (např. statková hnojiva, odpadní produkty, chemická hnojiva), a obsahovat situační náčrt umístění jednotlivých polí. Tyto plány musejí být aktualizovány nejpozději sedm dní po provedení jakékoliv změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů. Evidence hnojení musí být každoročně předkládána příslušnému orgánu. Tyto předpisy musejí být stanoveny ve vládních nařízeních;
c)
každá farma zabývající se chovem skotu musí spolu s každoroční žádostí předložit evidenci hnojení a akceptovat, že u ní může být provedena namátková kontrola;
d)
za účelem správného hnojení bude každý chovatel skotu, kterému se povolí odchylka, provádět periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě (nejméně každé tři roky na 5 ha půdy);
e)
statková hnojiva se nebudou rozmetat na podzim před osevem trávy a po orbě budou pěstovány plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Na 70 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v dotyčném podniku zabývajícím se chovem skotu se vyseje tráva, travní pokryvné meziplodiny nebo řepa a další plodiny, pod které se seje tráva s nízkým potenciálem vyluhování dusičnanů.
2. Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné oblasti, aby se podvázaly podzimní úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy a aby se omezily zimní úniky.
3. Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře.
4. Střídání plodin nezahrnuje žádné luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík. To však neplatí pro jetel v travinných porostech s méně než 50 % jetele, ani pro ječmen/hrách, pod který se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Každoročně se aktualizují a předají Komisi dvě mapy zachycující v jednotlivých obcích Dánska procentuální podíl farem zabývajících se chovem skotu a zemědělské půdy, na které se vztahuje odchylka. Poprvé budou mapy předloženy v posledním čtvrtletí roku 2005.
2. V rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí, který zahrnuje přibližně 4 500 ha půdy, se vykonají šetření a průběžné rozbory živin. Referenční místa budou vybrána na písčitých a jílovitých půdách.
3. Šetření a průběžné rozbory živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, střídání plodin a postupech na farmách zabývajících se chovem skotu. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty velikosti vyluhování dusičnanů z polí, na kterých se podle vědeckých zásad použije na hektar a za rok až 230 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech.
4. Aby se prověřilo, zda odchylka neohrozí cíl národního akčního programu a směrnice, bude se udržovat síť odběrů vzorků z půdní vody, z řek a z mělké podzemní vody v místech určených jako monitorovací místa zemědělských povodí v souladu s národním monitorovacím programem, aby se zjistily údaje o obsahu dusičnanů ve vodě opouštějící kořenovou zónu a vtékající do systému podzemní vody.
Článek 8
Podávání zpráv
1. Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů). Na základě prvotního posouzení budou první výsledky předány do října 2005, druhá zpráva do října 2006 a třetí zpráva do června 2008.
2. K takto dosaženým výsledkům přihlédne Komise při konečné nové žádosti dánských orgánů o povolení odchylky, jež bude posouzena podle postupu stanoveného v článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Článek 9
Platnost
Tato odchylka se použije ode dne 2. srpna 2004. Její použitelnost končí dnem 31. července 2008.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 5. dubna 2005.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 5 de Abril de 2005
relativa a um pedido de derrogação ao abrigo do ponto 2, alínea b), do anexo III e do artigo 9.o da Directiva 91/676/CEE do Conselho relativa à protecção das águas contra a poluição causada por nitratos de origem agrícola
[notificada com o número C(2005) 1032]
(Apenas faz fé o texto em língua dinamarquesa)
(2005/294/CE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta a Directiva 91/676/CEE do Conselho, de 12 de Dezembro de 1991, relativa à protecção das águas contra a poluição causada por nitratos de origem agrícola (1), nomeadamente o ponto 2, alínea b), do anexo III,
Considerando o seguinte:
(1)
A quantidade de estrume que um Estado-Membro pretende aplicar anualmente por hectare, diferente da especificada no ponto 2 do anexo III e na alínea a) do anexo III da Directiva 91/676/CEE, deve ser fixada por forma a não prejudicar a realização dos objectivos enunciados no artigo 1.o da mesma directiva, devendo ser justificada com base em critérios objectivos, nomeadamente, no caso presente, longos períodos de crescimento e culturas de elevada absorção de azoto.
(2)
Em 18 de Novembro de 2002, a Comissão adoptou a Decisão 2002/915/CE (2) relativa a um pedido de derrogação no âmbito do ponto 2, alínea b), do anexo III e do artigo 9.o da Directiva 91/676/CEE. A derrogação era aplicável no âmbito do programa de acção adoptado pela Dinamarca para o período de 1999 a 2003 e válido até 1 de Agosto de 2004. A derrogação autorizava a aplicação de estrume animal contendo até 230 kg de azoto por hectare e por ano em determinadas explorações de criação de bovinos.
(3)
Em 8 de Janeiro de 2004, a Dinamarca solicitou uma prorrogação da derrogação. O pedido foi acompanhado de documentos técnicos datados de 2 de Fevereiro de 2004, 2 de Abril de 2004, 23 de Abril de 2004, 14 de Junho de 2004, 2 de Agosto de 2004, 14 de Setembro de 2004 e 4 de Outubro de 2004.
(4)
Pode considerar-se que a legislação dinamarquesa que transpõe a Directiva 91/676/CEE está em conformidade com esta última e que as suas disposições são igualmente aplicáveis à derrogação notificada.
(5)
Em Dezembro de 2003, a Dinamarca concluiu a avaliação do seu segundo plano de acção para o meio aquático que indicou ter sido atingido o objectivo de redução da lixiviação de nitratos de 48 % no período de 1985-2003.
(6)
O acordo parlamentar dinamarquês sobre o terceiro plano de acção dinamarquês para a protecção do meio aquático (2005-2015) fixou objectivos no sentido de uma redução suplementar da lixiviação de nitratos de 13 % no período de 2005-2015 e de uma redução dos excedentes de fosfatos de 50 %.
(7)
Em conformidade com o artigo 5.o da Directiva 91/676/CEE, a Dinamarca estabeleceu programas de acção que permitirão assegurar a observância do objectivo de 50 mg/l como teor máximo de nitratos nos lençóis freáticos, como previsto pela directiva.
(8)
Os resultados da fiscalização e dos controlos mostram que, no período de 2002-2003, a derrogação estabelecida na Decisão 2002/915/CE abrangeu 1 845 explorações de criação de bovinos, 213 617 cabeças normais e 123 068 hectares, que correspondem, respectivamente, a 4 %, 11 % e 5 % do total na Dinamarca.
(9)
Os cálculos relativos à lixiviação de nitratos, baseados em controlos e análises do teor de nutrientes nas bacias hidrográficas agrícolas, em pontos de referência de solos arenosos e argilosos, mostram que, no período de 1990 a 2003, a lixiviação de nitratos foi reduzida de 42 % nos solos argilosos e de 52 % nos solos arenosos. Esta redução foi confirmada em 2002/2003.
(10)
A análise das tendências verificadas aquando das medições de nitratos nas águas provenientes das zonas radiculares indicam que a sua concentração, actualmente de perto de 50mg/l, tem vindo a registar uma diminuição constante de 3,1 e 6,1 mg/l por ano para os solos argilosos e arenosos, respectivamente. A concentração de nitratos nos cursos de águas nas bacias hidrográficas agrícolas diminuiu de 29 % no período de 1990-2003. Em 2003, a concentração média de nitratos nos lençóis freáticos pouco profundos era inferior a 50mg/l, tanto nos solos arenosos como argilosos.
(11)
A Comissão, após ter examinado o pedido da Dinamarca e, mais especificamente, à luz da experiência adquirida com a derrogação prevista na Decisão 2002/915/CE, considera que a quantidade de estrume prevista pela Dinamarca, ou seja 230 kg de azoto por hectare e por ano, não prejudicará a consecução dos objectivos da Directiva 91/676/CEE, sob reserva de serem respeitadas certas condições estritas.
(12)
A presente decisão é aplicável no âmbito do programa de acção adoptado pela Dinamarca para o período 2004-2007.
(13)
A Decisão 2002/915/CE chegou a termo em 1 de Agosto de 2004. Atendendo à experiência adquirida no âmbito dessa decisão, e a fim de assegurar que os criadores de bovinos interessados possam continuar a beneficiar da derrogação, afigura-se conveniente que a presente decisão seja aplicável com efeitos desde 2 de Agosto de 2004.
(14)
As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité dos Nitratos instituído em conformidade com o artigo 9.o da Directiva 91/676/CEE,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
É aprovado o pedido apresentado pela Dinamarca à Comissão, por carta de 8 de Janeiro de 2004, no sentido de obter uma derrogação ao abrigo do ponto 2, alínea b), do anexo III da Directiva 91/676/CEE, sob reserva das disposições enunciadas em seguida.
Artigo 2.o
Definições
Para efeitos da presente decisão, entende-se por:
a)
«Explorações de criação de bovinos»: explorações com mais de três cabeças normais, nas quais os bovinos representem pelo menos 2/3 dos efectivos;
b)
«Prados»: prados permanentes ou temporários (os prados temporários são, de modo geral, mantidos durante um período inferior a quatro anos);
c)
«Culturas com sementeira de pratenses antes ou após a colheita»: cereais de ensilagem, milho de ensilagem e/ou cevada de Primavera, com sementeira, antes (no caso do milho) ou após a colheita, de pratenses como cultura secundária, para captação do azoto residual durante o Inverno (retenção biológica);
d)
«Beterrabas»: beterrabas forrageiras.
Artigo 3.o
Âmbito de aplicação
A presente derrogação é aplicável, numa base individual e nas condições estipuladas nos artigos 4.o a 6.o, a explorações de criação de bovinos nas quais a rotação das culturas inclua mais de 70 % de culturas com absorção de azoto particularmente elevada e com longo período vegetativo.
Artigo 4.o
Autorização e compromisso anuais
1. Os criadores de bovinos apresentarão, todos os anos, às autoridades competentes um pedido de derrogação.
2. Juntamente com o pedido anual, os criadores de bovinos assumirão, por escrito, o compromisso de satisfazer as condições estipuladas nos artigos 5.o e 6.o
Artigo 5.o
Aplicação de estrume animal e outros fertilizantes
A quantidade de estrume animal aplicada todos os anos nos solos nas explorações de criação de bovinos, inclusive pelos próprios animais, não deve exceder a quantidade de estrume que contém 230 kg de azoto, no respeito das seguintes condições:
a)
As aplicações totais de azoto devem atender às exigências nutricionais da cultura em questão e ao contributo do próprio solo, sendo taxa de fertilização fixada 10 % abaixo do nível económico óptimo;
b)
Para cada exploração agrícola devem ser estabelecidos um plano de fertilização e um registo de fertilização. Deve ser comunicado às autoridades até 1 de Setembro um plano que descreva a rotação das culturas e abranja o período compreendido entre 1 de Agosto e 31 de Março do ano seguinte. Os planos que dizem respeito ao conjunto do período devem ser completados, até 21 de Abril, com informações sobre as previsões relativas à aplicação de estrume e de adubos azotados e comunicados às autoridades. Os planos de rotação das culturas devem especificar os prados, as culturas secundárias ou as beterrabas e outras culturas com sementeira de pratenses antes ou após a colheita. Os planos de fertilização devem conter uma estimativa das necessidades de aplicação de azoto e de fósforo, sendo a aplicação de azoto fixada 10 % abaixo do nível económico óptimo. Devem igualmente indicar o tipo de fertilizantes a utilizar (por exemplo, estrume animal, resíduos, fertilizante químico) e conter um esboço cartográfico indicando a localização de cada terreno. Para garantir a coerência entre os planos e as práticas agrícolas efectivas, os planos devem ser revistos no prazo de sete dias após qualquer alteração das práticas agrícolas. Deve ser apresentado todos os anos à autoridade competente um registo de fertilização. Esta regulamentação deve ser incluída nos textos legislativos;
c)
Cada exploração de criação de bovinos deve apresentar todos os anos, juntamente com o seu pedido anual, o registo de fertilização e aceitar que seja objecto de um controlo aleatório;
d)
Para garantir uma fertilização eficaz, os criadores de bovinos beneficiários da derrogação devem efectuar análises periódicas do teor de azoto e de fósforo dos solos (pelo menos de três em três anos por cada 5 ha);
e)
Não se aplicará estrume no Outono antes da sementeira de pratenses e a lavoura deverá ser seguida de uma cultura de elevada absorção de azoto.
Artigo 6.o
Ocupação dos solos
1. Pelo menos 70 % da superfície disponível para aplicação de estrume na exploração de criação de bovinos serão ocupados com prados, culturas secundárias de pratenses ou beterrabas e outras culturas com sementeira de pratenses antes ou após a colheita com fraco potencial de lixiviação de nitratos.
2. A lavoura das culturas secundárias de pratenses não será efectuada antes de 1 de Março, por forma a manter uma cobertura vegetal permanente na zona arável e compensar, assim, as perdas de nitratos do subsolo no Outono e limitar as perdas no Inverno.
3. A lavoura dos prados temporários será efectuada na Primavera.
4. A rotação das culturas não incluirá as leguminosas ou outras plantas fixadoras de azoto atmosférico. Esta disposição não é, todavia, aplicável ao trevo nos prados com menos de 50 % de trevo e à cevada/ervilha com sementeira de pratenses antes ou após a colheita.
Artigo 7.o
Controlo
1. Serão actualizados e transmitidos à Comissão todos os anos dois mapas, indicando respectivamente a percentagem de explorações de criação de bovinos e a percentagem de superfície agrícola que serão objecto da derrogação em cada município dinamarquês. A primeira apresentação dos mapas terá lugar no quarto trimestre de 2005.
2. Serão efectuados controlos e análises contínuas dos nutrientes no âmbito do programa nacional de supervisão relativamente a uma superfície de cerca de 4 500 ha. Os pontos de referência serão seleccionados em solos arenosos e argilosos.
3. Os controlos e as análises contínuas dos nutrientes fornecerão dados sobre a utilização local dos solos, as rotações de culturas e as práticas vigentes nas explorações de criação de bovinos. Estes dados podem ser utilizados para calcular, com base em modelos, a importância da lixiviação de nitratos nos terrenos em que, segundo princípios científicos, são aplicados até 230 kg de azoto contido em estrume animal por hectare e por ano.
4. Para provar que a derrogação não porá em risco o objectivo do programa nacional de acção e da directiva, será estabelecida uma rede para a recolha de amostras das águas do solo, dos cursos de água e dos lençóis freáticos pouco profundos, que serão seleccionados como pontos de controlo no âmbito do programa nacional de supervisão, a fim de fornecer dados sobre o teor de nitratos das águas que, a partir das zonas radiculares, se integram nos lençóis subterrâneos.
Artigo 8.o
Comunicação de informações
1. Os resultados da supervisão serão comunicados todos os anos à Comissão, juntamente com um relatório de síntese sobre as práticas de avaliação (controlos nas explorações de criação de bovinos) e sobre a evolução da qualidade das águas (tomando por referência a supervisão da lixiviação nas zonas radiculares, a qualidade das águas superficiais e subterrâneas e cálculos baseados em modelos). Após a primeira avaliação, os primeiros resultados serão transmitidos até Outubro de 2005, um segundo relatório será comunicado até Outubro de 2006 e um terceiro até Junho de 2008.
2. Os resultados assim obtidos serão tomados em consideração pela Comissão em caso de eventual novo pedido de derrogação apresentado pelas autoridades dinamarquesas, que será avaliado no âmbito do procedimento do artigo 9.o da Directiva 91/676/CEE.
Artigo 9.o
Validade
A presente derrogação é aplicável com efeitos desde 2 de Agosto de 2004. A presente derrogação é válida até 31 de Julho de 2008.
Artigo 10.o
O Reino da Dinamarca é o destinatário da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 5 de Abril de 2005.