ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 15. září 2006,
kterým se přijímá jednací řád Rady
(2006/683/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 207 odst. 3 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 121 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16. června 2006 zdůraznila, že pro zvýšení důvěry občanů v Evropskou unii je důležité umožnit jim přímý přístup k jejím činnostem, zejména dalším prohloubením otevřenosti a transparentnosti. Proto by měla být práce Rady dále zpřístupněna, jak bylo dohodnuto na zasedání Evropské rady, a to zejména v případech, kdy Rada projednává právní předpisy v rámci postupu spolurozhodování, přičemž je třeba plně respektovat potřebu zajistit účinnost práce Rady. Měla by být rovněž přijata opatření vedoucí k výraznému zdokonalení technických prostředků používaných k přenosu veřejných jednání a rozprav Rady ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie, zejména prostřednictvím internetu.
V prosinci roku 2006 přezkoumá Rada provádění výše uvedených opatření k větší otevřenosti s cílem posoudit jejich dopad na účinnost práce Rady.
(2)
Rovněž je vhodné racionalizovat plánování práce Rady. V souladu s tím by měl být namísto starého systému zaveden nový systém založený na osmnáctiměsíčním programu, který předloží Radě ke schválení tři předsednictví, která mají být ve funkci během dotyčného období.
(3)
Ve snaze o lepší fungování písemného postupu a zrychlení přijímání odpovědí na otázky poslanců Evropského parlamentu, rozhodnutí o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru a členů Výboru regionů a rozhodnutí o konzultacích s jinými orgány a subjekty Radou je vhodné změnit a vyjasnit ustanovení týkající se písemného postupu,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Jednací řád Rady ze dne 22. března 2004 (1) se nahrazuje tímto:
„ JEDNACÍ ŘÁD RADY
Článek 1
Svolání a místo konání zasedání
1. Radu svolává k zasedání její předseda z vlastního podnětu, na žádost některého z jejích členů nebo na žádost Komise (2).
2. Sedm měsíců před zahájením svého funkčního období oznámí předsednictví, po případné konzultaci s předchozím a následujícím předsednictvím, předpokládané termíny zasedání, která má Rada uskutečnit v rámci plnění svých legislativních úkolů nebo za účelem přijetí operativních rozhodnutí.
3. Rada má sídlo v Bruselu. Během měsíců dubna, června a října zasedá v Lucemburku (3).
Ve výjimečných a náležitě opodstatněných případech může Rada nebo Výbor stálých zástupců jednomyslně rozhodnout o jiném místě konání zasedání Rady.
Článek 2
Různá složení Rady, úloha Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy, plánování práce
1. Rada se schází v různých složeních podle předmětu jednání. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle odst. 2 písm. a) stanoví seznam těchto složení, jenž je uveden v příloze I.
2. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy se zabývá dvěma hlavními oblastmi činnosti, pro něž pořádá samostatná zasedání se samostatným pořadem jednání, která se mohou konat v různých termínech; těmito oblastmi jsou:
a)
příprava zasedání Evropské rady a činnost navazující na tato zasedání, včetně nezbytné koordinace veškerých přípravných prací, celková koordinace politik, institucionální a správní otázky, průřezová témata týkající se více politik Evropské unie a všechna další témata, která jí svěří Evropská rada, s ohledem na předpisy pro fungování hospodářské a měnové unie;
b)
veškerá vnější činnost Evropské unie, totiž společná zahraniční a bezpečnostní politika, evropská bezpečnostní a obranná politika, zahraniční obchod, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc.
3. Za účelem příprav zasedání Evropské rady Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle odst. 2 písm. a):
a)
na návrh předsednictví vypracovává nejméně čtyři týdny před zasedáním Evropské rady komentovaný návrh pořadu jednání;
b)
pořádá závěrečné přípravné zasedání v předvečer zasedání Evropské rady a schvaluje pořad jednání.
Příspěvky dalších složení Rady k jednání Evropské rady se zasílají Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolané podle odst. 2 písm. a) alespoň dva týdny před zahájením zasedání Evropské rady.
S výjimkou naléhavých a nepředvídatelných důvodů, spojených například s aktuální mezinárodní situací, se v období mezi závěrečným přípravným zasedáním podle písmene b) prvního pododstavce a zasedáním Evropské rady nekonají zasedání jiných složení Rady ani přípravného výboru Rady.
Opatření nezbytná pro praktickou organizaci jednání Evropské rady přijímá předsednictví ve spolupráci s generálním sekretariátem v souladu s pravidly, na kterých se dohodla Evropská rada.
4. Každých 18 měsíců připraví tři nadcházející předsednictví v úzké spolupráci s Komisí a po náležitých konzultacích návrh plánu práce Rady na dotyčné období. Tato tři předsednictví společně předloží návrh programu nejpozději jeden měsíc před začátkem dotyčného období ke schválení Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolané podle odst. 2 písm. a) (4).
5. Nastupující předsednictví sestavuje orientační předběžné pořady jednání Rady na období příštích šesti měsíců, uvádějící plánované legislativní úkoly a operativní rozhodnutí. Uvedené orientační předběžné pořady jednání se sestavují nejpozději jeden týden před zahájením funkčního období předsednictví na základě osmnáctiměsíčního programu Rady a po konzultaci s Komisí. V nezbytných případech se kromě předem naplánovaných zasedání mohou konat i mimořádná zasedání Rady.
Obdobné orientační předběžné pořady jednání pro zasedání Rady plánovaná na šestiměsíční období následující po období uvedeném v prvním pododstavci sestaví dotyčné předsednictví po konzultaci s Komisí a s následujícím předsednictvím nejpozději jeden týden před zahájením svého funkčního období.
Ukáže-li se v průběhu šestiměsíčního období, že některé ze zasedání plánovaných na toto období nemá již nadále opodstatnění, předsednictví je nesvolá.
Článek 3 (5)
Pořad jednání
1. Předseda sestavuje předběžný pořad každého zasedání Rady se zřetelem na její osmnáctiměsíční program. Pořad jednání je zasílán ostatním členům Rady a Komisi alespoň čtrnáct dní před zahájením zasedání.
2. Předběžný pořad jednání obsahuje body a s nimi související dokumenty, o jejichž zařazení generální sekretariát požádal člen Rady nebo Komise alespoň šestnáct dnů před zahájením tohoto zasedání. V předběžném pořadu jednání jsou hvězdičkou označeny body, k nimž může předsednictví, člen Rady nebo zástupce Komise požadovat hlasování. Uvedené označení se provede, jakmile jsou splněny všechny procedurální náležitosti stanovené Smlouvami.
3. Body týkající se přijetí aktu nebo společného postoje k návrhu právního předpisu nebo návrhu opatření podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii (dále jen ‚Smlouva o EU‘) se nezařazují na předběžný pořad jednání ke schválení, dokud neuplyne šestitýdenní lhůta stanovená v bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii.
Rada může jednomyslně rozhodnout o neuplatnění šestitýdenní lhůty, podléhá-li zařazení bodu výjimce z důvodu naléhavosti stanovené v bodě 3 uvedeného protokolu.
4. Na předběžný pořad jednání mohou být zařazeny pouze body, k nimž byla členům Rady a Komisi zaslána dokumentace nejpozději ke dni odeslání tohoto pořadu jednání.
5. Generální sekretariát doručí členům Rady a Komisi žádosti o zařazení záležitostí na pořad jednání a dokumenty, u nichž nebyly dodrženy výše uvedené lhůty.
Pokud Výbor stálých zástupců nedokončil posuzování legislativních bodů ve smyslu článku 7 do konce týdne předcházejícího týdnu před konáním zasedání Rady, předsednictví tyto body vyřadí, aniž je dotčen odstavec 2, z předběžného pořadu jednání, nevyžadují-li naléhavé důvody jinak.
6. Předběžný pořad jednání se dělí na část A a část B. Body, které může Rada schválit bez rozpravy, se zařazují do části A, což ale nevylučuje možnost, aby člen Rady nebo zástupce Komise vyjádřili při schvalování uvedených bodů stanovisko a dali do zápisu uvést své prohlášení.
7. Pořad jednání přijímá Rada na začátku každého zasedání. Zařazení dalšího bodu, který není obsažen v předběžném pořadu jednání, vyžaduje jednomyslnost v Radě. Takto zařazené body se předkládají k hlasování, pokud byly splněny všechny procedurální náležitosti stanovené Smlouvami.
8. Bod uvedený v části A však je z pořadu jednání stažen, nerozhodne-li Rada jinak, pokud by postoj k tomuto bodu mohl vést k další rozpravě o něm nebo pokud tak požaduje člen Rady či zástupce Komise.
9. Každá žádost o zařazení dalšího bodu mezi ‚Jiné záležitosti‘ se doloží vysvětlujícím dokumentem.
Článek 4
Zastoupení nepřítomného člena Rady
S výhradou článku 11 o přenesení hlasovacích práv je člen Rady, který se nemůže zasedání účastnit, oprávněn dojednat si zastoupení.
Článek 5
Zasedání
1. Zasedání Rady jsou neveřejná, s výjimkou případů uvedených v článku 8.
2. Komise je zvána k účasti na zasedáních Rady. Totéž platí pro Evropskou centrální banku v případech, kdy uplatňuje své právo podávat návrhy. Rada však může rozhodnout, že bude jednat bez přítomnosti Komise nebo Evropské centrální banky.
3. Členy Rady nebo Komisi mohou doprovázet asistující úředníci. Jména a funkce těchto úředníků se oznamují generálnímu sekretariátu předem. Rada je oprávněna stanovit pro každou delegaci maximální počet osob, včetně členů Rady, přítomných ve stejné chvíli v zasedací místnosti Rady.
4. Ke vstupu na zasedání Rady je nutné předložit průkaz vydaný generálním sekretariátem.
Článek 6
Služební tajemství a předkládání dokumentů v soudním řízení
1. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9 a ustanovení o přístupu veřejnosti k dokumentům, vztahuje se na jednání Rady povinnost zachovávat služební tajemství, s výjimkou případů, kdy Rada rozhodne jinak.
2. Rada nebo Výbor stálých zástupců mohou povolit předložení opisu dokumentů Rady nebo výňatku z nich, jejichž zpřístupnění nebylo dosud povoleno v souladu s ustanoveními o přístupu veřejnosti k dokumentům, pro účely soudního řízení.
Článek 7
Případy, ve kterých Rada jedná jako normotvůrce
Rada jedná jako normotvůrce ve smyslu čl. 207 odst. 3 druhého pododstavce Smlouvy o ES, když přijímá právní normy, které jsou závazné v členských státech nebo pro členské státy, ve formě nařízení, směrnic, rámcových rozhodnutí nebo rozhodnutí na základě odpovídajících ustanovení Smluv, s výjimkou jednání vedoucích k přijetí vnitřních opatření, správních aktů nebo rozpočtových opatření, aktů, které se týkají interinstitucionálních nebo mezinárodních vztahů, nebo nezávazných aktů (například závěrů, doporučení nebo usnesení).
Jsou-li Radě předkládány návrhy právních předpisů nebo podněty k nim, zdrží se Rada přijímání aktů, které nejsou stanoveny Smlouvami, například usnesení, závěrů nebo prohlášení, která nejsou uvedena v článku 9.
Článek 8
Veřejná jednání Rady a veřejné rozpravy
1. Jednání Rady o právních předpisech přijímaných postupem spolurozhodování podle článku 251 Smlouvy o ES jsou veřejnosti přístupná za těchto podmínek:
a)
představení návrhů právních předpisů Komisí, pokud se koná, a následná rozprava v Radě jsou veřejné;
b)
hlasování o těchto právních předpisech jsou veřejná, stejně jako závěrečné jednání Rady, které tomuto hlasování předchází, a odůvodnění hlasování, které je doprovází;
c)
všechna ostatní jednání Rady o těchto právních předpisech jsou veřejná, pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou v jednotlivých případech ohledně daného jednání jinak.
2. První jednání Rady o významných návrzích nových právních předpisů nepřijímaných postupem spolurozhodování jsou veřejná. Předsednictví stanoví, které návrhy nových právních předpisů jsou významné, přičemž Rada nebo Výbor stálých zástupců mohou případně rozhodnout jinak. Předsednictví může v jednotlivých případech rozhodnout, že následná jednání Rady o určitém právním předpisu budou přístupná veřejnosti, pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou jinak.
3. Na základě rozhodnutí přijatého Radou nebo Výborem stálých zástupců kvalifikovanou většinou pořádá Rada veřejné rozpravy o významných otázkách ovlivňujících zájmy Evropské unie a jejích občanů.
Náměty nebo konkrétní témata těchto rozprav může navrhnout předsednictví, člen Rady nebo zástupce Komise s přihlédnutím k významu projednávané otázky a její důležitosti pro občany.
4. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle čl. 2 odst. 2 písm. a) pořádá veřejnou politickou rozpravu o osmnáctiměsíčním programu Rady. Politické rozpravy Rady v jiných složeních o jejích prioritách jsou rovněž veřejné. Představení pětiletého plánu Komise, jejího ročního pracovního programu a roční politické strategie, jakož i následná rozprava v Radě jsou veřejné.
5. Od okamžiku zaslání předběžného pořadu jednání podle článku 3 se:
a)
body pořadu jednání Rady, které jsou veřejné v souladu s odstavci 1 a 2, označí slovy ‚veřejné jednání‘;
b)
body pořadu jednání Rady, které jsou veřejné v souladu s odstavci 3 a 4, označí slovy ‚veřejná rozprava‘.
Zpřístupnění jednání a rozprav Rady veřejnosti podle tohoto článku se uskutečňuje prostřednictvím veřejného audiovizuálního přenosu, zejména do prostor náslechového sálu, a přímého přenosu na internetu ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie. Záznam musí být k dispozici na internetové stránce Rady po dobu nejméně jednoho měsíce. Výsledek hlasování se oznamuje vizuálními prostředky.
Generální sekretariát informuje veřejnost v co největším předstihu o datu a přibližném čase konání uvedených audiovizuálních přenosů a přijímá veškerá praktická opatření k zajištění řádného provádění tohoto článku.
Článek 9
Zveřejnění výsledků hlasování, odůvodnění hlasování a zápisů z jednání
1. Kromě případů, kdy Rada jedná veřejně podle čl. 8 odst. 1, se výsledky hlasování a odůvodnění hlasování členů Rady, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se přijetí právních předpisů zveřejňují, jedná-li Rada jako normotvůrce ve smyslu článku 7.
Stejné pravidlo platí pro:
a)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se přijetí společného postoje podle článku 251 nebo 252 Smlouvy o ES;
b)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování členů Rady nebo jejich zástupců v dohodovacím výboru, zřízeném podle článku 251 Smlouvy o ES, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se jednání dohodovacího výboru;
c)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se vypracování úmluvy Radou na základě hlavy VI Smlouvy o EU.
2. Výsledky hlasování se zveřejňují také v případě:
a)
jednomyslného rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců na žádost jednoho z jejich členů, jestliže se Rada usnáší na základě hlavy V Smlouvy o EU;
b)
jednomyslného rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců na žádost jednoho z jejich členů, jestliže Rada přijímá společný postoj ve smyslu hlavy VI Smlouvy o EU;
c)
rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců přijatého na žádost jednoho z jejich členů v ostatních případech.
V případech, kdy jsou výsledky hlasování v Radě zveřejňovány v souladu s písmeny a), b) a c) prvního pododstavce, se rovněž na žádost dotyčných členů Rady zveřejní odůvodnění učiněná při hlasování, a to v souladu s tímto jednacím řádem a při zachování právní jistoty a zájmů Rady.
Prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body tohoto zápisu týkající se přijetí aktů uvedených v písmenech a), b) a c) prvního pododstavce se zveřejňují rozhodnutím Rady nebo Výboru stálých zástupců přijatým na žádost jednoho z jejich členů.
3. Výsledky hlasování se nezveřejňují v případě jednání vedoucího k předběžnému hlasování nebo k přijetí přípravných aktů, s výjimkou případů, kdy je jednání Rady veřejné v souladu s článkem 8.
Článek 10
Přístup veřejnosti k dokumentům Rady
Zvláštní ustanovení o přístupu veřejnosti k dokumentům Rady jsou uvedena v příloze II.
Článek 11
Pravidla hlasování a usnášeníschopnost
1. Rada hlasuje z podnětu svého předsedy.
Předseda je dále povinen zahájit hlasování z podnětu člena Rady nebo zástupce Komise za předpokladu, že tak rozhodne většina členů Rady.
2. Členové Rady odevzdávají své hlasy podle pořadí členských států stanoveného v článku 203 Smlouvy o ES a v článku 116 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen ‚Smlouva o Euratomu‘), počínaje členem, který podle uvedeného pořadí následuje za členem zastávajícím funkci předsedy.
3. Při hlasování může být každý člen Rady zmocněn hlasovat nejvýše za jednoho z ostatních členů (6).
4. Pro hlasování Rady je nezbytné, aby byla hlasování přítomna většina členů Rady, kteří jsou podle Smluv k hlasování oprávněni. Před odevzdáním hlasů ověří předseda za pomoci generálního sekretariátu, zda je Rada usnášeníschopná.
5. Na žádost člena Rady se při přijímání rozhodnutí Rady kvalifikovanou většinou ověří, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Evropské unie vypočteného podle údajů o počtu obyvatel uvedených v článku 1 přílohy III.
Článek 12
Běžný písemný postup a ‚tichý postup‘
1. Akty Rady k naléhavým záležitostem se mohou přijímat písemným hlasováním, rozhodne-li Rada nebo Výbor stálých zástupců jednomyslně o použití tohoto postupu. Za zvláštních okolností může použití tohoto postupu navrhnout rovněž předseda; v tom případě se písemné hlasování provede, vyjádří-li s tímto postupem souhlas všichni členové Rady.
Souhlas Komise s písemným postupem se vyžaduje, má-li být písemným hlasováním rozhodnuto o záležitosti, kterou Radě předložila Komise.
Generální sekretariát vypracuje každý měsíc souhrnný přehled aktů přijatých písemným postupem.
2. Z podnětu předsednictví může Rada jednat zjednodušeným písemným postupem nazývaným ‚tichý postup‘ v těchto případech:
a)
přijetí znění odpovědi na písemnou nebo ústní otázku položenou Radě poslancem Evropského parlamentu poté, co návrh odpovědi projednal Výbor stálých zástupců (7);
b)
jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru a členů a náhradníků Výboru regionů poté, co návrh rozhodnutí projednal Výbor stálých zástupců;
c)
rozhodnutí o konzultaci s jinými orgány a subjekty, vyžadují-li tuto konzultaci Smlouvy;
d)
provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky prostřednictvím sítě ‚COREU‘ (‚tichý postup COREU‘) (8).
V takovém případě se daný text považuje za přijatý uplynutím lhůty stanovené předsednictvím v závislosti na naléhavosti dané věci, nevyjádří-li žádný člen Rady námitky.
3. Generální sekretariát stanoví dokončení písemného postupu.
Článek 13
Zápis
1. Z každého zasedání Rady se pořizuje zápis, který po schválení podepisuje generální tajemník/vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen ‚generální tajemník‘) nebo náměstek generálního tajemníka, kteří mohou své podpisové právo přenést na generální ředitele generálního sekretariátu.
V zápise ke každému bodu pořadu jednání zpravidla uvádějí:
-
dokumenty předložené Radě,
-
rozhodnutí přijatá Radou nebo závěry, k nimž Rada dospěla,
-
prohlášení Rady a prohlášení, o jejichž uvedení požádal člen Rady nebo zástupce Komise.
2. Návrh zápisu vypracovává generální sekretariát do patnácti dnů a předkládá jej Radě nebo Výboru stálých zástupců ke schválení.
3. Před uvedeným schválením může člen Rady nebo zástupce Komise požádat, aby byly do zápisu zapracovány podrobnější údaje ke kterémukoli bodu pořadu jednání. Takové žádosti lze vznést ve Výboru stálých zástupců.
Článek 14
Jednání a rozhodnutí na základě dokumentů a návrhů vypracovaných v jazycích stanovených platnými pravidly pro užívání jazyků
1. Nerozhodne-li Rada z důvodu naléhavosti jednomyslně jinak, vede svá jednání a přijímá rozhodnutí pouze na základě dokumentů a návrhů vypracovaných v jazycích stanovených platnými pravidly pro užívání jazyků.
2. Každý člen Rady je oprávněn vznést námitku proti jednání, není-li znění navrhovaných změn vypracováno v jazycích podle odstavce 1, které určí.
Článek 15
Podepisování aktů
Znění aktů přijatých Radou a aktů společně přijatých Evropským parlamentem a Radou podepisuje předseda úřadující při jejich přijetí a generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka. Generální tajemník a náměstek generálního tajemníka mohou své podpisové právo přenést na generální ředitele generálního sekretariátu.
Článek 16 (9)
Chybějící oprávnění k účasti na hlasování
Pro účely použití tohoto jednacího řádu jsou v souladu s přílohou IV náležitě zohledněny případy, kdy na základě Smluv nemá jeden nebo několik členů Rady právo účastnit se hlasování.
Článek 17
Zveřejňování aktů v Úředním věstníku
1. V Úředním věstníku Evropské unie (dále jen ‚Úřední věstník‘) zveřejňuje generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka:
a)
akty uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES;
b)
akty uvedené v čl. 163 prvním pododstavci Smlouvy o Euratomu;
c)
společné postoje přijaté Radou postupy stanovenými v článcích 251 a 252 Smlouvy o ES a jejich odůvodnění;
d)
rámcová rozhodnutí a rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
e)
úmluvy vypracované Radou na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto úmluv;
f)
úmluvy podepsané mezi členskými státy na základě článku 293 Smlouvy o ES.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto úmluv;
g)
mezinárodní dohody uzavřené Společenstvím.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto dohod;
h)
mezinárodní dohody uzavřené na základě článku 24 Smlouvy o EU, pokud Rada nerozhodne jinak na základě článků 4 a 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (10).
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto dohod.
2. Pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou jinak, zveřejňuje generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku:
a)
podněty předložené Radě členským státem na základě čl. 67 odst. 1 Smlouvy o ES;
b)
podněty předložené Radě členským státem na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
c)
společné postoje uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
směrnice jiné než uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES, rozhodnutí jiná než uvedená v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES, doporučení a stanoviska.
3. Rada nebo Výbor stálých zástupců rozhodnou jednomyslně v jednotlivých případech, zda má generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku zveřejnit společné strategie, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU.
4. Rada nebo Výbor stálých zástupců rozhodnou v jednotlivých případech a se zřetelem k možnému zveřejnění základního aktu, zda má generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku zveřejnit:
a)
opatření, kterými se provádějí společné akce uvedené v článku 12 Smlouvy o EU;
b)
společné akce, společné postoje nebo jiná rozhodnutí přijatá na základě společné strategie v souladu s čl. 23 odst. 2 první odrážkou Smlouvy o EU;
c)
jakákoli opatření, kterými se provádějí rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU, a jakákoli opatření, kterými se provádějí úmluvy vypracované Radou na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
další akty Rady, kupříkladu rozhodnutí sui generis nebo usnesení.
5. Zřizuje-li se dohodou uzavíranou mezi Společenstvími a jedním nebo více státy nebo mezinárodními organizacemi orgán s rozhodovací pravomocí, rozhodne Rada při uzavření takové dohody, zda budou rozhodnutí přijímaná uvedeným orgánem zveřejňována v Úředním věstníku.
Článek 18
Oznamování aktů
1. Směrnice jiné než uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES a rozhodnutí jiná než uvedená v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES oznamuje těm, komu jsou určeny, generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel.
2. Nejsou-li zveřejněny v Úředním věstníku, oznamuje následující akty těm, komu jsou určeny, generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel:
a)
doporučení;
b)
společné strategie, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU;
c)
společné postoje uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
opatření, kterými se provádějí akty přijaté na základě článků 12 a 34 Smlouvy o EU.
3. Generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel zašlou vládám členských států a Komisi ověřené opisy směrnic Rady jiných než uvedených v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES a rozhodnutí a doporučení Rady.
Článek 19 (11)
Výbor stálých zástupců, výbory a pracovní skupiny
1. Výbor stálých zástupců odpovídá za přípravu práce Rady a za plnění úkolů, které mu Rada svěří. Ve všech případech (12) zajišťuje soulad politik a činnosti Evropské unie a dohlíží nad dodržováním těchto zásad a pravidel:
a)
zásad legality, subsidiarity, proporcionality a odůvodňování aktů;
b)
pravidel týkajících se pravomocí orgánů a subjektů Unie;
c)
rozpočtových ustanovení;
d)
procesních pravidel, průhlednosti a redakční kvality.
2. Všechny body pořadu jednání Rady předem projednává Výbor stálých zástupců, nerozhodne-li tento výbor jinak. Výbor stálých zástupců usiluje o dosažení dohody na své úrovni, aby mohl Radě předložit dotčený text k přijetí. Zajišťuje, aby byly spisy předkládány Radě v náležité formě, a případně navrhuje pokyny, alternativy nebo doporučovaná řešení. V naléhavých případech rozhodne Rada jednomyslně o vyřízení záležitosti bez předchozího projednání.
3. Výbory nebo pracovní skupiny mohou být zřízeny Výborem stálých zástupců nebo s jeho souhlasem s cílem provést některé předem vymezené přípravné práce nebo studie.
Generální sekretariát aktualizuje a zveřejňuje seznam přípravných útvarů. Pouze výbory a pracovní skupiny uvedené v tomto seznamu se mohou scházet jako přípravné útvary Rady.
4. Výboru stálých zástupců předsedá v závislosti na bodech pořadu jednání stálý zástupce nebo zástupce stálého zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady. Nerozhodne-li Rada jinak, předsedá dalším výborům stanoveným ve Smlouvách rovněž delegát tohoto členského státu. Totéž platí i pro výbory a pracovní skupiny uvedené v odstavci 3, nerozhodne-li Výbor stálých zástupců jinak.
5. Co se týče přípravy zasedání složení Rady, která se scházejí každých šest měsíců, předsedá výborům, kromě Výboru stálých zástupců, a pracovním skupinám konaným v průběhu předcházejících šesti měsíců delegát toho členského státu, který je na řadě, aby předsedal uvedeným zasedáním Rady.
6. Má-li být spis v podstatě projednán během stanovené doby šesti měsíců, může delegát členského státu vykonávajícího předsednictví v tomto šestiměsíčním období předsedat během předcházejících šesti měsíců výborům a pracovním skupinám, kromě Výboru stálých zástupců, při projednávání uvedeného spisu. Praktické provádění tohoto odstavce je předmětem dohody mezi oběma dotyčnými předsednictvími.
Ve zvláštním případě projednávání rozpočtu Evropských společenství na určitý rozpočtový rok předsedá přípravným útvarům Rady, kromě Výboru stálých zástupců, zabývajícím se přípravou bodů pořadu jednání Rady k posouzení rozpočtu delegát členského státu, který bude vykonávat předsednictví Rady během druhého pololetí roku, jenž danému rozpočtovému roku předchází. Totéž platí, se souhlasem druhého předsednictví, i pro předsedání zasedáním Rady při projednávání uvedených rozpočtových položek. Dotyčná předsednictví projednají praktická opatření.
7. V souladu s níže uvedenými odpovídajícími ustanoveními může Výbor stálých zástupců přijímat následující procedurální rozhodnutí, pokud byly odpovídající body zařazeny na předběžný pořad jednání alespoň tři pracovní dny před zasedáním. Od této lhůty se lze odchýlit pouze jednomyslným rozhodnutím Výboru stálých zástupců (13):
a)
rozhodnutí o svolání zasedání Rady jinde než v Bruselu nebo Lucemburku (čl. 1 odst. 3);
b)
povolení předložení opisu dokumentu Rady nebo výňatku z něj pro účely soudního řízení (čl. 6 odst. 2);
c)
rozhodnutí o uspořádání veřejné rozpravy v Radě nebo uzavření daného jednání Rady pro veřejnost (čl. 8 odst. 1 písm. c), čl. 8 odst. 2 a 3);
d)
rozhodnutí o zveřejnění výsledků hlasování a prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady v případech uvedených v čl. 9 odst. 2;
e)
rozhodnutí o použití písemného postupu (čl. 12 odst. 1);
f)
schválení nebo doplnění zápisu z jednání Rady (čl. 13 odst. 2 a 3);
g)
rozhodnutí o zveřejnění nebo nezveřejnění textu nebo aktu v Úředním věstníku (čl. 17 odst. 2, 3 a 4);
h)
rozhodnutí o konzultaci s orgánem nebo subjektem v případech, kdy tato konzultace není podle Smluv povinná;
i)
rozhodnutí stanovící nebo prodlužující lhůtu ke konzultaci s určitým orgánem nebo subjektem;
j)
rozhodnutí o prodloužení lhůt stanovených v čl. 251 odst. 7 Smlouvy o ES;
k)
schválení znění dopisu zasílaného orgánu nebo subjektu.
Článek 20
Předsednictví a řádný průběh jednání
1. Předsednictví odpovídá za uplatňování tohoto jednacího řádu a za řádný průběh jednání. Předsednictví zejména zajišťuje, aby byla dodržována ustanovení přílohy V týkající se pracovních metod rozšířené Rady.
Aby bylo jednání vedeno řádně, může předsednictví, pokud Rada nerozhodne jinak, přijímat veškerá opatření vhodná k zajištění nejlepšího využití vymezeného času zasedání, a zejména:
a)
omezit u každé delegace počet účastníků přítomných v zasedacím sále při projednávání určitého bodu a rozhodnout o otevření náslechového sálu;
b)
stanovit pořadí projednávaných bodů a délku jejich projednávání;
c)
členit čas určený k projednání určitého bodu, zvláště omezením délky příspěvků jednotlivých účastníků a stanovením pořadí jejich vystoupení;
d)
požádat delegace o předložení písemných návrhů na změny projednávaného textu, případně se stručným výkladem, před stanoveným datem;
e)
požádat delegace, které zaujímají stejné nebo podobné stanovisko k určitému bodu, textu nebo části textu, aby si mezi sebou zvolily jednu, která vyjádří jejich společné stanovisko na zasedání nebo písemně před začátkem zasedání.
2. Aniž je dotčen čl. 19 odst. 4 až 6 a pravomoci a celková politická odpovědnost předsednictví, je předsednictví nápomocen zástupce toho členského státu, který převezme předsednictví v příštím období. Na žádost předsednictví a na základě jeho pokynů je posledně jmenovaný podle potřeby vystřídá, zprostí je, je-li to nezbytné, některých úkolů a zajistí kontinuitu práce Rady.
Článek 21 (14) (15)
Zprávy výborů a pracovních skupin
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto jednacího řádu pořádá předsednictví schůze jednotlivých výborů a pracovních skupin tak, aby jejich zprávy byly k dispozici před zasedáními Výboru stálých zástupců, na nichž mají být projednávány.
Nevyžadují-li naléhavé důvody jinak, odloží předsednictví na následující zasedání Výboru stálých zástupců projednání všech legislativních bodů pořadu jednání ve smyslu článku 7, jejichž projednávání nebylo v příslušném výboru nebo pracovní skupině ukončeno nejméně pět pracovních dnů před zasedáním Výboru stálých zástupců.
Článek 22
Redakční kvalita (16)
V rámci pomoci Radě při plnění úkolu zajištění redakční kvality právních předpisů, které Rada přijímá, má právní služba podle interinstitucionální dohody ze dne 22. prosince 1998 o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (17) za úkol včas prověřit kvalitu návrhů a předloh předpisů a předložit Radě a jejím útvarům návrhy redakčních úprav.
V rámci celého legislativního procesu věnují všichni, kteří v rámci činnosti Rady předkládají texty, zvláštní pozornost redakční kvalitě.
Článek 23
Generální tajemník a generální sekretariát
1. Radě je nápomocen generální sekretariát pod vedením generálního tajemníka, jemuž je nápomocen náměstek generálního tajemníka odpovědný za chod generálního sekretariátu. Generálního tajemníka a náměstka generálního tajemníka jmenuje Rada kvalifikovanou většinou.
2. Rada rozhoduje o organizaci generálního sekretariátu (18).
Na základě své pravomoci činí generální tajemník a náměstek generálního tajemníka veškerá nezbytná opatření k zajištění plynulého chodu generálního sekretariátu.
3. Generální sekretariát se úzce a nepřetržitě podílí na organizaci, koordinaci a zajištění souladu práce Rady a na plnění jejího osmnáctiměsíčního programu. V rámci odpovědnosti předsednictví a pod jeho vedením mu napomáhá při hledání řešení.
V souladu s ustanoveními Smlouvy o EU je generální tajemník Radě a předsednictví nápomocen při řešení otázek společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně koordinace činnosti zvláštních zástupců.
Generální tajemník může v případě potřeby požádat předsednictví o svolání výboru nebo pracovní skupiny, zvláště v souvislosti s otázkami společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nebo o zařazení určitého bodu na pořad jednání výboru nebo pracovní skupiny.
4. Generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka předloží včas Radě návrh výdajů Rady, aby tak zajistil dodržení lhůt stanovených finančními předpisy.
5. Generální tajemník, kterému je nápomocen náměstek generálního tajemníka, plně odpovídá za správu položek uvedených v rozpočtovém oddílu II - Rada - a přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného hospodaření s těmito prostředky. Plní uvedené položky v souladu s finančním nařízením o rozpočtu Evropských společenství.
Článek 24
Bezpečnost
Bezpečnostní pravidla schvaluje Rada kvalifikovanou většinou.
Článek 25
Povinnosti depozitáře dohod a úmluv
Je-li generální tajemník Rady určen depozitářem dohody uzavřené na základě článku 24 Smlouvy o EU nebo dohody uzavřené Společenstvím a jedním nebo více státy nebo mezinárodními organizacemi, úmluvy uzavřené mezi členskými státy nebo úmluvy vypracované na základě článku 34 Smlouvy o EU, ukládají se listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení k uvedeným dohodám nebo úmluvám v sídle Rady.
V těchto případech vykonává generální tajemník úkoly depozitáře a rovněž zajišťuje, aby dny vstupu uvedených dohod nebo úmluv v platnost byly zveřejněny v Úředním věstníku.
Článek 26
Zastupování před Evropským parlamentem
Radu může před Evropským parlamentem nebo jeho výbory zastupovat předsednictví nebo s jeho souhlasem následující předsednictví nebo generální tajemník. Z pověření předsednictví může Radu před uvedenými výbory zastupovat také náměstek generálního tajemníka nebo vyšší úředníci generálního sekretariátu.
Rada může rovněž předkládat své názory Evropskému parlamentu písemně.
Článek 27
Ustanovení týkající se formy aktů
Ustanovení týkající se formy aktů jsou uvedena v příloze VI.
Článek 28
Korespondence určená Radě
Korespondence určená Radě se zasílá k rukám předsedy na tuto adresu Rady:
Rada Evropské unie
rue de la Loi/Wetstraat 175
B-1048 Brusel
PŘÍLOHA I
SEZNAM SLOŽENÍ RADY
1.
Obecné záležitosti a vnější vztahy (19)
2.
Hospodářské a finanční věci (20)
3.
Spravedlnost a vnitřní věci (21)
4.
Zaměstnanost, sociální politika, zdraví a ochrana spotřebitele
5.
Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum) (22)
6.
Doprava, telekomunikace a energetika
7.
Zemědělství a rybolov
8.
Životní prostředí
9.
Vzdělávání, mládež a kultura (23)
Každý členský stát rozhoduje o způsobu svého zastoupení v Radě v souladu s článkem 203 Smlouvy o ES.
Jednání jednoho složení Rady se může účastnit více ministrů v postavení plnoprávných členů, přičemž se v důsledku toho upraví pořad a organizace jednání (24).
V případě Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy je každá vláda zastoupena na jednotlivých zasedáních tohoto složení ministrem nebo státním tajemníkem podle vlastního výběru.
PŘÍLOHA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O PŘÍSTUPU VEŘEJNOSTI K DOKUMENTŮM RADY
Článek 1
Oblast působnosti
Každá fyzická nebo právnická osoba má přístup k dokumentům Rady na základě zásad, podmínek a omezení stanovených nařízením (ES) č. 1049/2001 a zvláštních ustanovení stanovených v této příloze.
Článek 2
Konzultace týkající se dokumentů třetích osob
1. Pro účely použití čl. 4 odst. 5 a čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, a pokud není na základě posouzení dokumentu z hlediska čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 zřejmé, že uvedený dokument nesmí být zpřístupněn, je věc konzultována s dotyčnou třetí osobou, jestliže:
a)
se jedná o citlivý dokument ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001;
b)
dokument pochází z členského státu a
byl předložen Radě před 3. prosincem 2001 nebo
dotyčný členský stát požádal, aby nebyl zpřístupněn bez jeho předchozího souhlasu.
2. Ve všech ostatních případech, obdrží-li Rada žádost o přístup k dokumentu třetí osoby, jejž má v držení, konzultuje generální sekretariát žádost pro účely použití čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 s dotyčnou třetí osobou, pokud není na základě posouzení dokumentu z hlediska čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 zřejmé, že uvedený dokument musí nebo nesmí být zpřístupněn.
3. Konzultace s třetí osobou probíhá písemně (též elektronickou poštou) a je jí poskytnuta přiměřená lhůta k vyjádření s ohledem na lhůtu stanovenou v článku 7 nařízení (ES) č. 1049/2001. V případech uvedených v odstavci 1 se požaduje písemné stanovisko třetí osoby.
4. Nevztahují-li se na dokument odst. 1 písm. a) nebo b) a není-li generální sekretariát vzhledem k zamítavému stanovisku třetí osoby přesvědčen o použitelnosti čl. 4 odst. 1 nebo 2 nařízení (ES) č. 1049/2001, předloží věc Radě.
Jestliže Rada zvažuje zpřístupnění dokumentu, je třetí osoba neprodleně písemně vyrozuměna o záměru Rady zpřístupnit dokument po uplynutí lhůty alespoň deseti pracovních dnů. Třetí osoba je zároveň upozorněna na článek 243 Smlouvy o ES.
Článek 3
Žádosti o konzultaci od jiných orgánů nebo od členských států
Žádosti o konzultaci týkající se žádostí o zpřístupnění dokumentu Rady zasílají jiné orgány nebo členské státy Radě elektronickou poštou na adresu access@consilium.europa.eu nebo faxem na číslo (32-2) 281 63 61.
Generální sekretariát neprodleně vydá jménem Rady své stanovisko se zřetelem na požadovanou lhůtu, v níž musí dotyčný orgán nebo členský stát rozhodnout, nejpozději však do pěti pracovních dnů.
Článek 4
Dokumenty pocházející z členských států
Žádost členského státu podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1049/2001 se podává písemně generálnímu sekretariátu.
Článek 5
Postoupení žádostí členských států
Postoupí-li členský stát žádost Radě, vyřizuje se tato žádost v souladu s články 7 a 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 a odpovídajícími ustanoveními této přílohy. V případě úplného nebo částečného zamítnutí přístupu je žadatel vyrozuměn, že případná opakovaná žádost musí být adresována přímo Radě.
Článek 6
Adresa pro zasílání žádostí
Žádosti o přístup k dokumentu se zasílají písemně k rukám generálního tajemníka Rady/vysokého představitele na adresu rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Brusel, elektronickou poštou na adresu access@consilium.europa.eu nebo faxem na číslo (32-2) 281 63 61.
Článek 7
Vyřizování původních žádostí
Nestanoví-li čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 jinak, vyřizuje každou žádost o přístup k dokumentu Rady generální sekretariát.
Článek 8
Vyřizování potvrzujících žádostí
Nestanoví-li čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 jinak, rozhoduje o každé potvrzující žádosti Rada.
Článek 9
Poplatky
Poplatky za vyhotovení a zasílání opisů dokumentů Rady stanoví generální tajemník.
Článek 10
Veřejně přístupný rejstřík dokumentů Rady
1. Za poskytování přístupu veřejnosti k rejstříku dokumentů Rady odpovídá generální sekretariát.
2. Kromě odkazů na dokumenty je v rejstříku vyznačeno, které dokumenty vypracované po 1. červenci 2000 již byly zpřístupněny. S výhradou nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (25) a článku 16 nařízení (ES) č. 1049/2001 se jejich obsah zpřístupní na internetu.
Článek 11
Dokumenty přímo přístupné veřejnosti
1. Tento článek se vztahuje na všechny dokumenty Rady, pokud nejsou utajované a aniž je dotčena možnost podání písemné žádosti v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Pro účely tohoto článku se rozumí:
-
‚oběhem‘ rozeslání konečného znění dokumentu členům Rady, jejich zástupcům nebo delegátům,
-
‚legislativním dokumentem‘ každý dokument týkající se projednání a přijetí právního předpisu ve smyslu článku 7 tohoto jednacího řádu.
3. Generální sekretariát umožní veřejnosti okamžitě po rozeslání přístup k těmto dokumentům:
a)
dokumentům, jejichž původcem není Rada ani členský stát a které byly zpřístupněny jejich původcem nebo s jeho souhlasem;
b)
předběžnému pořadu jednání Rady v jednotlivých složeních;
c)
každému textu, který Rada přijala a hodlá zveřejnit v Úředním věstníku.
4. Za předpokladu, že se na ně jednoznačně nevztahuje žádná z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, je generální sekretariát oprávněn zpřístupnit veřejnosti okamžitě po rozeslání také tyto dokumenty:
a)
předběžný pořad jednání výborů a pracovních skupin;
b)
další dokumenty, například informativní poznámky, zprávy, průběžné zprávy a zprávy o stavu projednávání v Radě nebo v některém z jejích přípravných útvarů, které neobsahují jednotlivé postoje delegací, s výjimkou stanovisek a příspěvků právní služby.
5. Kromě dokumentů uvedených v odstavcích 3 a 4 zpřístupní generální sekretariát veřejnosti okamžitě po rozeslání tyto legislativní dokumenty:
a)
průvodní poznámky a opisy dopisů týkající se právních předpisů, které Radě zaslaly jiné orgány nebo subjekty Evropské unie nebo, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1049/2001, členský stát;
b)
dokumenty předložené Radě, které jsou uvedeny v jejím pořadu jednání pod bodem označeným jako ‚veřejné jednání‘ nebo ‚veřejná rozprava‘ v souladu s článkem 8 tohoto jednacího řádu;
c)
poznámky předložené Výboru stálých zástupců nebo Radě ke schválení (poznámky k bodům I/A a A) a návrhy právních předpisů, jichž se uvedené poznámky týkají;
d)
rozhodnutí přijatá Radou v průběhu postupu podle článku 251 Smlouvy o ES a společné návrhy schválené dohodovacím výborem.
6. Po přijetí jednoho z rozhodnutí podle odst. 5 písm. d) nebo po konečném přijetí daného aktu zpřístupní generální sekretariát veřejnosti veškeré legislativní dokumenty související s uvedeným aktem, které byly vypracovány dříve než dané rozhodnutí a na něž se nevztahuje žádná z výjimek stanovených v čl. 4 odst. 1 a 2 a odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1049/2001, například informativní poznámky, zprávy, zprávy o pokroku a zprávy o stavu projednávání v Radě nebo v některém z jejích přípravných útvarů (‚výsledky jednání‘), s výjimkou stanovisek a příspěvků právní služby.
Na žádost členského státu se dokumenty, na něž se nevztahuje první pododstavec a které obsahují individuální postoj delegace uvedeného členského státu v Radě, nezpřístupňují veřejnosti na základě těchto ustanovení.
PŘÍLOHA III
PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO USTANOVENÍ O PŘIDĚLENÍ VÁHY HLASŮM V RADĚ
Článek 1
K provedení čl. 205 odst. 4 Smlouvy o ES, čl. 118 odst. 4 Smlouvy o Euratomu a čl. 23 odst. 2 třetího pododstavce a čl. 34 odst. 3 Smlouvy o EU je celkový počet obyvatel každého členského státu na dobu od 1. ledna do 31. prosince 2006 tento:
Členský stát
Počet obyvatel
(v tisících)
Německo
82 500,8
Francie
62 370,8
Spojené království
60 063,2
Itálie
58 462,4
Španělsko
43 038,0
Polsko
38 173,8
Nizozemsko
16 305,5
Řecko
11 073,0
Portugalsko
10 529,3
Belgie
10 445,9
Česká republika
10 220,6
Maďarsko
10 097,5
Švédsko
9 011,4
Rakousko
8 206,5
Dánsko
5 411,4
Slovensko
5 384,8
Finsko
5 236,6
Irsko
4 109,2
Litva
3 425,3
Lotyšsko
2 306,4
Slovinsko
1 997,6
Estonsko
1 347,0
Kypr
749,2
Lucembursko
455,0
Malta
402,7
Celkem
461 324,0
Práh (62 %)
286 020,9
Článek 2
1. Členské státy sdělí Statistickému úřadu Evropských společenství před 1. zářím každého roku údaje o celkovém počtu svých obyvatel k 1. lednu dotyčného roku.
2. Rada upraví údaje uvedené v článku 1 s účinkem od 1. ledna každého roku na základě údajů, které má Statistický úřad Evropských společenství k dispozici k 30. září předchozího roku. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku.
PŘÍLOHA IV
1.
Při uplatnění následujících ustanovení tohoto jednacího řádu se v případě rozhodnutí, o nichž není jeden nebo více členů Rady nebo Výboru stálých zástupců oprávněn v souladu se Smlouvami hlasovat, nebere na hlasování uvedených členů zřetel:
a)
čl. 1 odst. 3 druhý pododstavec (konání zasedání v jiném místě než v Bruselu či Lucemburku);
b)
čl. 3 odst. 7 (zařazení bodu, který není obsažen v předběžném pořadu jednání, na pořad jednání);
c)
čl. 3 odst. 8 (ponechání bodu z části A na pořadu jednání jakožto bod v části B, který by jinak musel být z pořadu jednání stažen);
d)
čl. 5 odst. 2, pouze pokud jde o přítomnost Evropské centrální banky (jednání bez přítomnosti Evropské centrální banky);
e)
čl. 9 odst. 2 první pododstavec písm. b) a c) a druhý a třetí pododstavec (zveřejňování výsledků hlasování, odůvodnění hlasování, prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady a bodů uvedeného zápisu týkajících se přijetí společného postoje na základě hlavy VI Smlouvy o EU; zveřejňování výsledků hlasování, odůvodnění hlasování, prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady a bodů uvedeného zápisu týkajících se případů, jež nejsou uvedeny v odstavci 2);
f)
čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec (zahájení hlasování);
g)
čl. 12 odst. 1 (užití písemného postupu);
h)
čl. 14 odst. 1 (rozhodnutí projednávat a přijímat rozhodnutí výjimečně na základě dokumentů a návrhů nevypracovaných ve všech jazycích) (26);
i)
čl. 17 odst. 2 písm. a) a b) (nezveřejnění podnětu předloženého členským státem na základě čl. 67 odst. 1 Smlouvy o ES nebo čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU v Úředním věstníku);
j)
čl. 17 odst. 2 písm. c) a d) (nezveřejnění společného postoje přijatého na základě článku 34 Smlouvy o EU nebo některých směrnic, rozhodnutí, doporučení a stanovisek v Úředním věstníku);
k)
čl. 17 odst. 4 písm. c) (zveřejnění jakýchkoli opatření, kterými se provádějí rozhodnutí nebo úmluvy uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU, v Úředním věstníku);
l)
čl. 17 odst. 5 (zveřejnění nebo nezveřejnění rozhodnutí přijatých orgánem zřízeným na základě mezinárodní dohody v Úředním věstníku).
2.
Člen Rady nebo Výboru stálých zástupců nemůže uplatnit následující ustanovení tohoto jednacího řádu v souvislosti s rozhodnutími, o nichž není tento člen v souladu se Smlouvami oprávněn hlasovat:
a)
čl. 3 odst. 8 (možnost člena Rady požádat o stažení bodu A z pořadu jednání);
b)
čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec (možnost člena Rady požadovat zahájení hlasování);
c)
čl. 11 odst. 3 (možnost člena Rady hlasovat na základě zmocnění jiným členem);
d)
čl. 14 odst. 2 (možnost, aby kterýkoli člen Rady vyjádřil námitky proti jednání, není-li znění navrhovaných změn vypracováno v jazycích, které určí).
PŘÍLOHA V
PRACOVNÍ METODY ROZŠÍŘENÉ RADY
Příprava zasedání
1.
Předsednictví zajistí, aby byl spis předán pracovní skupinou nebo výborem Výboru stálých zástupců až tehdy, když je možno odůvodněně předpokládat pokrok v postojích nebo vyjasnění postojů, kterých bylo dosaženo na uvedené úrovni. Spisy mohou být naopak vráceny pracovní skupině nebo výboru, pouze je-li to nezbytné, a v každém případě jen k řešení přesných a jasně vymezených otázek.
2.
Předsednictví učiní nezbytné kroky k zajištění pokroku v práci mezi zasedáními. Může například se souhlasem pracovní skupiny nebo výboru konzultovat nejúčinnějším způsobem konkrétní otázky, aby mohlo podat dotyčné pracovní skupině nebo výboru zprávu o možných řešeních. Může také provést písemné konzultace tak, že vyzve delegace, aby se vyjádřily písemně k návrhu před příští schůzí pracovní skupiny nebo výboru.
3.
Kdykoli je to vhodné, vyjádří delegace písemně před zasedáním nebo schůzí své postoje, které na něm pravděpodobně zaujmou. Pokud postoj obsahuje návrh na změnu textu, navrhnou delegace konkrétní znění. Kdykoli je to možné, podávají písemný návrh společně delegace, které zastávají stejné postoje.
4.
Výbor stálých zástupců se vyhne projednávání toho, co již bylo vyřešeno při přípravě jeho jednání. To se týká zejména bodů I, informací o jeho organizaci a způsobu práce a informací o pořadu jednání a organizaci příštích zasedání Rady. Kdykoli je to možné, vznesou delegace další body pro část ‚Jiné záležitosti‘ spíše při přípravě jednání Výboru stálých zástupců než při jednání samotném.
5.
Předsednictví poskytne delegacím při přípravě jednání Výboru stálých zástupců co nejdříve všechny informace nezbytné k důkladné přípravě jednání Výboru stálých zástupců, včetně informací o tom, čeho předsednictví hodlá dosáhnout při projednávání jednotlivých bodů pořadu jednání. Předsednictví na druhou stranu podle potřeby vyzývá delegace, aby ostatní delegace při přípravě jednání Výboru stálých zástupců informovaly o postojích, které ve Výboru stálých zástupců zaujmou. V návaznosti na to dokončí předsednictví pořad jednání Výboru stálých zástupců. Předsednictví může svolat skupiny připravující jednání Výboru stálých zástupců častěji, pokud to okolnosti vyžadují.
Vedení zasedání
6.
Na pořad jednání Rady nebude zařazen bod výlučně k přednesení Komisí nebo Radou, ledaže je plánována rozprava o nových zásadních podnětech.
7.
Předsednictví nezařadí na pořad jednání Výboru stálých zástupců body určené pouze pro informaci. Taková informace, například o výsledku jednání v jiném orgánu nebo se třetím státem nebo jinou institucí, procedurální nebo organizační otázky atd., je místo toho předána delegacím při přípravě jednání Výboru stálých zástupců, pokud možno písemně, a není již při jeho zasedání opakována.
8.
Na začátku zasedání předsednictví poskytne veškeré další nezbytné informace týkající se řízení zasedání, a zejména oznámí dobu, jakou hodlá věnovat každému bodu. Vyhne se dlouhému úvodu a opakování informací, které jsou delegacím již známy.
9.
Na začátku rozpravy k určitému bodu předsednictví s ohledem na druh rozpravy, která je zapotřebí, oznámí delegacím maximální délku jejich vystoupení k tomuto bodu. Ve většině případů by vystoupení neměla přesáhnout dvě minuty.
10.
Vystoupení všech delegací jsou v zásadě vyloučena. Může k nim být přistoupeno pouze ve výjimečných případech k určitým otázkám, přičemž délku vystoupení pak stanoví předsednictví.
11.
Předsednictví co nejvíce věcně usměrňuje rozpravu, zejména tím, že vyzývá delegace, aby se vyjádřily ke kompromisním textům nebo konkrétním návrhům.
12.
Během zasedání a na jeho závěru se předsednictví vyhne dlouhým shrnutím rozprav a omezí se na stručný závěr shrnující dosažené (věcné nebo procedurální) výsledky.
13.
Delegace se vyhnou opakování argumentů, které byly uvedeny předchozími řečníky. Jejich vystoupení jsou krátká, podstatná a týkající se předmětu rozpravy.
14.
Delegace s podobným názorem se vyzývají, aby se společně konzultovaly a předkládaly společný postoj k určitému bodu prostřednictvím jediného řečníka.
15.
Při diskusi o textu delegace spíše písemně navrhují konkrétní znění, než aby jen vyjadřovaly svůj nesouhlas s určitým návrhem.
16.
Neuvede-li předsednictví jinak, neujímají se delegace slova, když chtějí vyjádřit souhlas s určitým návrhem; v takovém případě je zdržení se vyjádření považováno za souhlas s podstatou návrhu.
PŘÍLOHA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE FORMY AKTŮ
A. Forma nařízení
1.
Nařízení přijímaná společně Evropským parlamentem a Radou a nařízení Rady obsahují:
a)
v názvu označení ‚nařízení‘, po němž následuje pořadové číslo, datum přijetí a předmět;
b)
slova ‚Evropský parlament a Rada Evropské unie‘ anebo ‚Rada Evropské unie‘;
c)
odkaz na ustanovení, podle nichž se nařízení přijímá, jemuž předcházejí slova ‚s ohledem na‘;
d)
odkaz na předložené návrhy, získaná stanoviska a uskutečněné konzultace;
e)
odůvodnění nařízení, jemuž předcházejí slova ‚vzhledem k těmto důvodům:‘; jednotlivé body odůvodnění jsou číslovány;
f)
slova ‚přijaly toto nařízení‘ anebo ‚přijala toto nařízení‘, po nichž následuje normativní část nařízení.
2.
Nařízení jsou členěna na články, které jsou případně sdružovány v kapitoly a oddíly.
3.
V posledním článku nařízení je stanoveno datum vstupu v platnost, pokud uvedené datum předchází dvacátému dni po vyhlášení nebo po něm následuje.
4.
Za posledním článkem nařízení se uvádějí:
a)
i)
slova ‚Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech‘
nebo
ii)
ve všech případech, kdy akt není použitelný pro všechny členské státy a ve všech členských státech, slova ‚Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství‘ (27);
b)
slova ‚V… dne…‘, po nichž následuje datum přijetí nařízení,
a
c)
v případě:
i)
společného přijetí nařízení Evropským parlamentem a Radou odpovídající varianta této formulace:
‚Za Evropský parlament
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘
‚Za Radu
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘,
po níž následuje jméno předsedy (předsedkyně) Evropského parlamentu a předsedy (předsedkyně) Rady úřadujícího (úřadující) v době přijetí nařízení,
ii)
nařízení Rady odpovídající varianta této formulace:
‚Za Radu
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘,
po níž následuje jméno předsedy (předsedkyně) Rady úřadujícího (úřadující) v době přijetí nařízení.
B. Forma směrnic, rozhodnutí, doporučení a stanovisek (Smlouva o ES)
1.
Směrnice a rozhodnutí přijímané společně Evropským parlamentem a Radou a směrnice a rozhodnutí Rady obsahují v názvu označení ‚směrnice‘ nebo ‚rozhodnutí‘.
2.
Doporučení a stanoviska vydávaná Radou obsahují v názvu označení ‚doporučení‘ nebo ‚stanovisko‘.
3.
Ustanovení týkající se nařízení uvedená v oddílu A se obdobně použijí pro směrnice a rozhodnutí, nestanoví-li Smlouva o ES jinak.
C. Společné strategie Evropské rady, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU
Společné akce a společné postoje ve smyslu článku 12 Smlouvy o EU nesou jeden z těchto odpovídajících nadpisů:
a)
‚Společná strategie Evropské rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
b)
‚Společná akce Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
c)
‚Společný postoj Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
D. Forma společných postojů, rámcových rozhodnutí, rozhodnutí a úmluv uvedených v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU
Společné postoje, rámcová rozhodnutí, rozhodnutí a úmluvy ve smyslu čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU nesou jeden z následujících odpovídajících nadpisů:
a)
‚Společný postoj Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
b)
‚Rámcové rozhodnutí Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
c)
‚Rozhodnutí Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
d)
‚Úmluva vypracovaná Radou na základě čl. 34 Smlouvy o Evropské unii‘ a předmět.
“
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
První osmnáctiměsíční program Rady bude vypracován pro období počínající lednem roku 2007.
V Bruselu dne 15. září 2006.
DECISÃO DO CONSELHO
de 15 de Setembro de 2006
que adopta o Regulamento Interno do Conselho
(2006/683/CE, Euratom)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o primeiro parágrafo do n.o 3 do artigo 207.o,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia Atómica, nomeadamente o n.o 3 do artigo 121.o,
Tendo em conta o Tratado da União Europeia, nomeadamente o n.o 1 do artigo 28.o e o n.o 1 do artigo 41.o,
Considerando o seguinte:
(1)
O Conselho Europeu, reunido em 15 e 16 de Junho de 2006, salientou que, para aumentar a confiança dos cidadãos na União Europeia, é importante que estes possam adquirir uma visão em primeira mão das suas actividades, nomeadamente através de uma maior abertura e transparência. Consequentemente, conforme acordado no Conselho Europeu e no pleno respeito pela necessidade de assegurar a eficácia dos trabalhos do Conselho, as actividades deste deverão ser objecto de uma maior abertura, em especial quando delibera sobre actos legislativos no âmbito do processo de co-decisão. Cumpre também tomar medidas para melhorar de forma substancial os meios técnicos utilizados na difusão, em todas as línguas oficiais das instituições da União Europeia, das deliberações e debates públicos do Conselho, nomeadamente através do recurso à internet.
Em Dezembro de 2006, o Conselho procederá a uma revisão da aplicação das medidas de abertura acima indicadas tendo em vista avaliar o seu impacto na eficácia dos trabalhos do Conselho.
(2)
É igualmente conveniente optimizar a programação das actividades do Conselho. Nessa conformidade, deverá ser introduzido um novo sistema baseado num programa para 18 meses que as três Presidências em exercício nesse período submetem à apreciação do Conselho, para aval deste. Este sistema substituirá o anterior.
(3)
Finalmente, numa tentativa para melhorar o funcionamento do procedimento escrito e acelerar a aprovação pelo Conselho de respostas a perguntas de deputados do Parlamento Europeu, de decisões de nomeação de membros do Conselho Económico e Social Europeu e de membros do Comité das Regiões, e de decisões de consulta a outras instituições e órgãos, é conveniente alterar e clarificar as disposições relativas ao procedimento escrito.
DECIDE:
Artigo 1.o
O Regulamento Interno do Conselho de 22 de Março de 2004 (1) é substituído pelas disposições seguintes:
« REGULAMENTO INTERNO DO CONSELHO
Artigo 1.o
Convocação e locais dos trabalhos
1. O Conselho reúne-se por convocação do seu presidente, por iniciativa deste, de um dos seus membros ou da Comissão (2).
2. Sete meses antes do início das suas funções e, quando adequado, após consulta à Presidência antecedente e à Presidência subsequente, a Presidência comunicará as datas que prevê para as reuniões que o Conselho deverá realizar a fim de completar o seu trabalho legislativo, ou tomar decisões operacionais.
3. O Conselho tem sede em Bruxelas. Durante os meses de Abril, Junho e Outubro, o Conselho realiza as suas reuniões no Luxemburgo (3).
Em circunstâncias excepcionais e por razões devidamente justificadas, o Conselho ou o Comité de Representantes Permanentes (a seguir designado por “Coreper”), deliberando por unanimidade, podem decidir que uma reunião do Conselho se realize noutro local.
Artigo 2.o
Formações do Conselho, papel do Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas” e programação
1. O Conselho pode reunir-se em diferentes formações, em função das matérias tratadas. O Conselho na sua formação de “Assuntos Gerais e Relações Externas” (a seguir designado por “Conselho «Assuntos Gerais e Relações Externas»”), reunido nos termos da alínea a) do n.o 2, decide da lista dessas formações, a qual consta do anexo I.
2. O Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas” abrange os dois principais domínios de actividade seguintes, para os quais realizará reuniões distintas, com ordens do dia separadas e, eventualmente, em datas diferentes, consagradas respectivamente:
a)
À preparação e ao seguimento das reuniões do Conselho Europeu, incluindo a necessária coordenação de todos os trabalhos preparatórios, à coordenação geral das políticas, às questões institucionais e administrativas, aos dossiês horizontais que afectem várias políticas da União Europeia e ainda a qualquer dossiê que lhe tenha sido confiado pelo Conselho Europeu, tendo em conta as regras de funcionamento da União Económica e Monetária;
b)
À condução de toda a acção externa da União Europeia, nomeadamente a política externa e de segurança comum, a política europeia de segurança e defesa, o comércio externo, a cooperação para o desenvolvimento e a ajuda humanitária.
3. A fim de preparar as reuniões do Conselho Europeu, o Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas”, reunido nos termos da alínea a) do n.o 2:
a)
Elabora um projecto de ordem do dia anotada com base numa proposta da Presidência, pelo menos quatro semanas antes da reunião do Conselho Europeu;
b)
Realiza uma reunião preparatória final na véspera da reunião do Conselho Europeu e aprova a respectiva ordem do dia.
O mais tardar duas semanas antes da reunião do Conselho Europeu, as restantes formações do Conselho enviam os seus contributos para os trabalhos do Conselho Europeu à atenção do Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas”, reunido nos termos da alínea a) do n.o 2.
Salvo por motivos imperativos e imprevisíveis, ligados, por exemplo, à actualidade internacional, nenhuma outra formação do Conselho ou comité preparatório do Conselho se pode reunir no período que medeia entre a última reunião preparatória a que se refere a alínea b) do primeiro parágrafo e a reunião do Conselho Europeu.
As medidas necessárias à organização dos trabalhos do Conselho Europeu são tomadas pela Presidência em colaboração com o Secretariado-Geral, segundo as regras estabelecidas pelo próprio Conselho Europeu.
4. Relativamente a cada período de 18 meses, as três Presidências que irão exercer funções, em estreita cooperação com a Comissão e depois de efectuadas as consultas adequadas, elaboram um projecto de programa das actividades do Conselho para esse período. As três Presidências apresentam o projecto de programa conjuntamente, o mais tardar um mês antes do início do período em causa, para que o Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas”, reunido nos termos da alínea a) do n.o 2, lhe possa dar o seu aval (4).
5. A futura Presidência estabelece ordens do dia provisórias indicativas das reuniões do Conselho programadas para o semestre seguinte, com a menção do trabalho legislativo e das decisões operacionais previstos. Estas ordens do dia provisórias indicativas são estabelecidas o mais tardar uma semana antes de a Presidência iniciar funções, com base no programa para 18 meses do Conselho e após consulta à Comissão. Quando necessário, poderão ser previstas reuniões suplementares do Conselho, para além das anteriormente previstas.
A Presidência em questão, depois de consultar a Comissão e a Presidência seguinte, e, o mais tardar, uma semana antes da sua entrada em funções, estabelece ordens do dia provisórias semelhantes para as reuniões do Conselho programadas para o semestre seguinte ao referido no primeiro parágrafo.
Se, durante um semestre, se verificar que uma das reuniões programadas para esse período deixou de se justificar, a Presidência não convoca essa reunião.
Artigo 3.o (5)
Ordem do dia
1. Tendo em conta o programa para 18 meses do Conselho, o presidente estabelece a ordem do dia provisória de cada reunião. A ordem do dia é enviada aos outros membros do Conselho e à Comissão, pelo menos 14 dias antes do início da reunião.
2. A ordem do dia provisória inclui os pontos cujo pedido de inscrição, apresentado por um membro do Conselho ou pela Comissão, e, eventualmente, a respectiva documentação tenham sido recebidos no Secretariado-Geral pelo menos 16 dias antes do início da reunião em causa. A ordem do dia provisória indica ainda, mediante um asterisco, os pontos em relação aos quais a Presidência, um membro do Conselho ou a Comissão poderão requerer uma votação. Essa indicação é feita uma vez cumpridos todos os requisitos processuais previstos nos Tratados.
3. Os pontos respeitantes à aprovação de um acto ou de uma posição comum relativos a uma proposta legislativa ou de medida a adoptar em aplicação do título VI do Tratado da União Europeia (a seguir designado por “Tratado UE”) apenas serão inscritos na ordem do dia provisória, para deliberação, decorrido o prazo de seis semanas previsto no ponto 3 do Protocolo relativo ao papel dos Parlamentos nacionais na União Europeia.
O Conselho pode, por unanimidade, derrogar o prazo de seis semanas sempre que a inscrição de um ponto seja abrangida pela excepção, por motivo de urgência, prevista no ponto 3 do referido protocolo.
4. Só podem ser inscritos na ordem do dia provisória os pontos cuja documentação tenha sido enviada aos membros do Conselho e à Comissão o mais tardar na data de envio dessa ordem do dia.
5. O Secretariado-Geral comunica aos membros do Conselho e à Comissão os pedidos de inscrição e a documentação em relação aos quais não tenham sido respeitados os prazos acima fixados.
Salvo em caso de urgência e sem prejuízo do n.o 2, a Presidência retira da ordem do dia provisória os pontos relativos a trabalhos legislativos, na acepção do artigo 7.o, cuja análise não tenha sido concluída pelo Coreper o mais tardar no final da semana que precede a semana anterior àquela em que se realiza a reunião do Conselho.
6. A ordem do dia provisória divide-se em duas partes, A e B. Na parte A são inscritos os pontos susceptíveis de aprovação pelo Conselho sem debate, o que não exclui a possibilidade de cada um dos membros do Conselho ou a Comissão exprimirem a sua opinião na altura da aprovação desses pontos e de fazerem exarar declarações em acta.
7. A ordem do dia é aprovada pelo Conselho no início de cada reunião. É necessária a unanimidade do Conselho para a inscrição na ordem do dia de um ponto diferente dos que constam da ordem do dia provisória. Os pontos assim aditados podem ser sujeitos a votação se tiverem sido cumpridos todos os requisitos processuais previstos nos Tratados.
8. No entanto, se de uma tomada de posição a respeito de um ponto A puder decorrer um novo debate ou se um membro do Conselho ou a Comissão o solicitarem, esse ponto será retirado da ordem do dia, salvo decisão em contrário do Conselho.
9. Qualquer pedido de inscrição de um ponto “Diversos” será acompanhado de um documento explicativo.
Artigo 4.o
Representação de um membro do Conselho
Sob reserva das disposições do artigo 11.o relativas ao voto por delegação, os membros do Conselho impedidos de assistir a uma reunião podem fazer-se representar.
Artigo 5.o
Reuniões
1. As reuniões do Conselho não são públicas, excepto nos casos referidos no artigo 8.o
2. A Comissão é convidada a participar nas reuniões do Conselho. O mesmo se aplica ao Banco Central Europeu, nos casos em que este exerça o seu direito de iniciativa. Contudo, o Conselho pode decidir deliberar sem a presença da Comissão ou do Banco Central Europeu.
3. Os membros do Conselho e da Comissão podem fazer-se acompanhar por funcionários que os assistam. Os nomes e funções desses funcionários são previamente comunicados ao Secretariado-Geral. O número máximo de pessoas por delegação que podem estar presentes simultaneamente na sala de reuniões do Conselho, incluindo os membros do Conselho, pode ser determinado pelo Conselho.
4. O acesso às reuniões do Conselho está sujeito à apresentação de um livre-trânsito emitido pelo Secretariado-Geral.
Artigo 6.o
Sigilo profissional e apresentação de documentos em tribunal
1. Sem prejuízo dos artigos 8.o e 9.o e das disposições em matéria de acesso do público aos documentos, as deliberações do Conselho estão sujeitas a sigilo profissional, desde que o Conselho não decida em contrário.
2. O Conselho ou o Coreper podem autorizar a apresentação em tribunal de cópias ou extractos de documentos do Conselho que não tenham sido ainda tornados públicos de acordo com as disposições em matéria de acesso do público aos documentos.
Artigo 7.o
Casos em que o Conselho actua no exercício dos seus poderes legislativos
O Conselho actua no exercício dos seus poderes legislativos, na acepção do segundo parágrafo do n.o 3 do artigo 207.o do Tratado CE, sempre que aprova normas juridicamente vinculativas nos Estados-Membros ou para aplicação nesses Estados, por via de regulamentos, directivas, decisões-quadro ou decisões com base nas disposições pertinentes dos Tratados, com excepção das deliberações que visam a aprovação de medidas de ordem interna, de actos administrativos ou orçamentais, de actos relativos às relações interinstitucionais ou internacionais ou de actos não vinculativos (como conclusões, recomendações ou resoluções).
Quando lhe forem submetidas propostas ou iniciativas legislativas, o Conselho abster-se-á de aprovar actos não previstos nos Tratados, tais como resoluções, conclusões ou declarações que não as visadas no artigo 9.o
Artigo 8.o
Deliberações do Conselho abertas ao público e debates públicos
1. As deliberações do Conselho sobre actos legislativos a aprovar pelo processo de co-decisão nos termos do artigo 251.o do Tratado CE são abertas ao público nos seguintes termos:
a)
A eventual apresentação pela Comissão das suas propostas legislativas e as deliberações daí decorrentes no Conselho são abertas ao público;
b)
As votações desses actos legislativos são abertas ao público, bem como as deliberações finais que conduzam a essas votações e as declarações de voto que as acompanhem;
c)
Todas as restantes deliberações do Conselho sobre esses actos legislativos são abertas ao público, salvo decisão em contrário tomada caso a caso pelo Conselho ou pelo Coreper em relação a determinada deliberação.
2. A primeira deliberação do Conselho sobre novas propostas legislativas importantes que não as aprovadas pelo processo de co-decisão é aberta ao público. A Presidência identifica as novas propostas legislativas importantes, podendo o Conselho ou o Coreper decidir em contrário quando pertinente. A Presidência pode decidir, caso a caso, que as deliberações subsequentes do Conselho sobre determinado acto legislativo sejam abertas ao público, salvo decisão em contrário do Conselho ou do Coreper.
3. Por decisão do Conselho ou do Coreper, deliberando por maioria qualificada, o Conselho realiza debates públicos sobre assuntos importantes de interesse para a União Europeia e os seus cidadãos.
Incumbe à Presidência, aos membros do Conselho ou à Comissão propor assuntos ou temas específicos para esses debates, tendo em conta a importância da questão e o seu interesse para os cidadãos.
4. O Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas”, reunido nos termos da alínea a) do n.o 2 do artigo 2.o, realiza um debate público de orientação sobre o programa para 18 meses do Conselho. Os debates de orientação nas outras formações do Conselho sobre as respectivas prioridades são igualmente abertos ao público. A apresentação pela Comissão do seu programa quinquenal, dos seus programas de trabalho anuais e da sua estratégia política anual, bem como o debate subsequente no Conselho, são abertos ao público.
5. No que respeita ao envio da ordem do dia provisória nos termos do artigo 3.o:
a)
Os pontos da ordem do dia do Conselho abertos ao público nos termos dos n.os 1 e 2 são assinalados com as palavras “deliberação pública”;
b)
Os pontos da ordem do dia do Conselho abertos ao público nos termos dos n.os 3 e 4 são assinalados com as palavras “debate público”.
A abertura ao público das deliberações e dos debates públicos do Conselho nos termos do presente artigo é feita através da transmissão pública por meios audiovisuais, nomeadamente numa sala de escuta, e da difusão em todas as línguas oficiais das instituições da União Europeia por videofluxo. Uma versão gravada está disponível no sítio internet do Conselho pelo menos durante um mês. O resultado das votações é indicado por meios visuais.
Na medida do possível, o Secretariado-Geral informa antecipadamente o público das datas e hora aproximada dessas transmissões audiovisuais e toma medidas práticas para assegurar a aplicação adequada do presente artigo.
Artigo 9.o
Acesso do público às votações, às declarações de voto e às actas das reuniões
1. Para além dos casos em que as deliberações do Conselho são abertas ao público nos termos do n.o 1 do artigo 8.o, sempre que o Conselho actuar no exercício dos seus poderes legislativos na acepção do artigo 7.o, os resultados das votações e as declarações de voto dos membros do Conselho, bem como as declarações exaradas na acta do Conselho e os pontos dessa acta relativos à aprovação de actos legislativos, são tornados públicos.
A mesma regra é aplicável:
a)
Aos resultados das votações e às declarações de voto, bem como às declarações para a acta do Conselho e aos pontos dessa acta relativos à aprovação de uma posição comum nos termos dos artigos 251.o ou 252.o do Tratado CE;
b)
Aos resultados das votações e às declarações de voto dos membros do Conselho ou dos seus representantes no Comité de Conciliação instituído pelo artigo 251.o do Tratado CE, bem como às declarações para a acta do Conselho e aos pontos dessa acta relativos à reunião do Comité de Conciliação;
c)
Aos resultados das votações e às declarações de voto, bem como às declarações para a acta do Conselho e aos pontos dessa acta relativos à elaboração, pelo Conselho, de uma convenção com base no título VI do Tratado UE.
2. Além disso, os resultados das votações são tornados públicos:
a)
Quando o Conselho actue no âmbito do título V do Tratado UE, por decisão unânime do Conselho ou do Coreper, tomada a pedido de um dos seus membros;
b)
Quando o Conselho aprove uma posição comum na acepção do título VI do Tratado UE, por decisão unânime do Conselho ou do Coreper, tomada a pedido de um dos seus membros;
c)
Nos outros casos, por decisão do Conselho ou do Coreper, tomada a pedido de um dos seus membros.
Quando os resultados das votações do Conselho forem tornados públicos nos termos das alíneas a), b) e c) do primeiro parágrafo, as declarações de voto feitas aquando da votação serão também tornadas públicas a pedido dos membros do Conselho interessados, no respeito do presente Regulamento Interno, da segurança jurídica e dos interesses do Conselho.
As declarações exaradas na acta do Conselho e os pontos dessa acta relativos à aprovação dos actos referidos nas alíneas a), b) e c) do primeiro parágrafo serão tornados públicos por decisão do Conselho ou do Coreper, tomada a pedido de um dos seus membros.
3. Excepto nos casos em que as deliberações do Conselho sejam abertas ao público nos termos do artigo 8.o, as votações não são tornadas públicas em caso de deliberações conducentes a uma votação indicativa ou à aprovação de actos preparatórios.
Artigo 10.o
Acesso do público aos documentos do Conselho
As disposições específicas relativas ao acesso do público a documentos do Conselho constam do anexo II.
Artigo 11.o
Regras de votação e quórum
1. O Conselho vota por iniciativa do presidente.
O presidente deve ainda mandar proceder à votação, a pedido de um membro do Conselho ou da Comissão, desde que a maioria dos membros que compõem o Conselho se pronuncie nesse sentido.
2. Os membros do Conselho votam pela ordem dos Estados-Membros estabelecida no artigo 203.o do Tratado CE e no artigo 116.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia Atómica (a seguir designado por “Tratado Euratom”), começando pelo membro que, segundo essa ordem, se segue ao que exerce a Presidência.
3. Em caso de votação, cada membro do Conselho só pode representar, por delegação, um dos outros membros (6).
4. Para que o Conselho possa proceder a uma votação, é obrigatória a presença da maioria dos seus membros que, nos termos dos Tratados, estão habilitados a participar na votação. No momento da votação, o presidente, assistido pelo Secretariado-Geral, certificar-se-á da existência de quórum.
5. Sempre que o Conselho tomar uma decisão que exija a maioria qualificada, e se um membro do Conselho o solicitar, verificar-se-á se os Estados-Membros que constituem esta maioria representam pelo menos 62% da população total da União Europeia, calculada de acordo com os números da população constantes do artigo 1.o do anexo III.
Artigo 12.o
Procedimento escrito normal e procedimento de aprovação tácita
1. Os actos do Conselho relativos a assuntos urgentes podem ser aprovados mediante votação escrita, quando o Conselho ou o Coreper decidam por unanimidade aplicar esse procedimento. Em determinadas circunstâncias, o presidente pode também propor a aplicação desse procedimento; nesse caso, poder-se-á votar por escrito se todos os membros do Conselho aceitarem o referido procedimento.
A aceitação pela Comissão do recurso ao procedimento escrito é necessária se a votação escrita incidir sobre matéria apresentada ao Conselho pela Comissão.
O Secretariado-Geral elabora uma relação mensal dos actos aprovados por procedimento escrito.
2. Por iniciativa da Presidência, o Conselho pode deliberar através de um procedimento escrito simplificado designado “procedimento de assentimento tácito”:
a)
Para adoptar o texto de uma resposta a uma pergunta escrita ou, sendo o caso, a uma pergunta oral apresentada ao Conselho por um deputado do Parlamento Europeu, depois de o Coreper ter analisado o projecto de resposta (7);
b)
Para nomear membros do Comité Económico e Social Europeu e membros, efectivos e suplentes, do Comité das Regiões, depois de o Coreper ter analisado o projecto de decisão;
c)
Para decidir da consulta de outras instituições ou órgãos sempre que essa consulta seja necessária por força dos Tratados;
d)
Para dar execução à política externa e de segurança comum através da rede “COREU” (“procedimento de assentimento tácito COREU”) (8).
Nesse caso, considera-se que o texto em causa é aprovado no termo do prazo estabelecido pela Presidência em função da urgência do assunto, excepto em caso de objecção de um membro do Conselho.
3. Compete ao Secretariado-Geral registar a conclusão dos procedimentos escritos.
Artigo 13.o
Acta
1. De cada reunião será exarada acta que, depois de aprovada, é assinada pelo secretário-geral/alto representante para a Política Externa e de Segurança Comum (adiante designado por “secretário-geral”) ou pelo secretário-geral adjunto. Estes podem delegar nos directores-gerais do Secretariado-Geral o seu poder de assinar.
A acta inclui, de um modo geral e em relação a cada ponto da ordem do dia:
-
a enumeração dos documentos apresentados ao Conselho,
-
as decisões tomadas ou as conclusões acordadas pelo Conselho,
-
as declarações do Conselho e aquelas cuja inscrição tenha sido pedida por um membro do Conselho ou pela Comissão.
2. O projecto de acta é elaborado pelo Secretariado-Geral no prazo de 15 dias e sujeito à aprovação do Conselho ou do Coreper.
3. Antes da aprovação da acta, qualquer membro do Conselho ou a Comissão podem solicitar uma redacção mais pormenorizada em relação a um dos pontos da ordem do dia. Estes pedidos podem ser dirigidos ao Coreper.
Artigo 14.o
Deliberações e decisões com base em documentos e projectos redigidos nas línguas previstas no regime linguístico em vigor
1. Salvo decisão em contrário do Conselho, tomada por unanimidade e fundamentada em questões de urgência, este só delibera e decide com base em documentos e projectos redigidos nas línguas previstas no regime linguístico em vigor.
2. Qualquer dos membros do Conselho pode opor-se à deliberação se o texto das eventuais alterações não estiver redigido nas línguas referidas no n.o 1 que ele designar.
Artigo 15.o
Assinatura dos actos
O texto dos actos aprovados pelo Conselho, e o dos actos aprovados conjuntamente pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho, é assinado pelo presidente em exercício no momento da sua aprovação e pelo secretário-geral ou pelo secretário-geral adjunto. O secretário-geral e o secretário-geral adjunto podem delegar nos directores-gerais do Secretariado-Geral o seu poder de assinar.
Artigo 16.o (9)
Impossibilidade de participar na votação
Para efeitos da aplicação do presente Regulamento Interno, serão devidamente tidos em conta, de acordo com o anexo IV, os casos em que, nos termos dos Tratados, um ou mais membros do Conselho não possam participar na votação.
Artigo 17.o
Publicação dos actos no Jornal Oficial
1. São publicados no Jornal Oficial da União Europeia (a seguir designado por “Jornal Oficial”), por intermédio do secretário-geral ou do secretário-geral adjunto:
a)
Os actos referidos nos n.os 1 e 2 do artigo 254.o do Tratado CE;
b)
Os actos referidos no primeiro parágrafo do artigo 163.o do Tratado Euratom;
c)
As posições comuns adoptadas pelo Conselho nos termos dos artigos 251.o e 252.o do Tratado CE e as respectivas notas justificativas;
d)
As decisões-quadro e as decisões referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE;
e)
As convenções elaboradas pelo Conselho nos termos do n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE.
O Jornal Oficial fará referência à entrada em vigor dessas convenções;
f)
As convenções assinadas entre Estados-Membros com base no artigo 293.o do Tratado CE.
O Jornal Oficial fará referência à entrada em vigor dessas convenções;
g)
Os acordos internacionais celebrados pela Comunidade.
O Jornal Oficial fará referência à entrada em vigor desses acordos;
h)
Os acordos internacionais celebrados nos termos do artigo 24.o do Tratado UE, salvo decisão em contrário do Conselho com base nos artigos 4.o e 9.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Maio de 2001, relativo ao acesso do público aos documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão (10).
O Jornal Oficial fará referência à entrada em vigor desses acordos.
2. Salvo decisão em contrário do Conselho ou do Coreper, são publicadas no Jornal Oficial, por intermédio do secretário-geral ou do secretário-geral adjunto:
a)
As iniciativas apresentadas ao Conselho por um Estado-Membro ao abrigo do n.o 1 do artigo 67.o do Tratado CE;
b)
As iniciativas apresentadas ao Conselho por um Estado-Membro ao abrigo do n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE;
c)
As posições comuns referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE;
d)
As directivas diferentes das referidas nos n.os 1 e 2 do artigo 254.o do Tratado CE, as decisões diferentes das referidas no n.o 1 do artigo 254.o do Tratado CE, as recomendações e os pareceres.
3. Compete ao Conselho ou ao Coreper decidir, caso a caso e por unanimidade, a publicação no Jornal Oficial, por intermédio do secretário-geral ou do secretário-geral adjunto, das estratégias comuns, das acções comuns e das posições comuns referidas no artigo 12.o do Tratado UE.
4. Compete ao Conselho ou ao Coreper decidir, caso a caso e tendo em conta a eventual publicação do acto de base, a publicação no Jornal Oficial, por intermédio do secretário-geral ou do secretário-geral adjunto:
a)
Das medidas de aplicação das acções comuns referidas no artigo 12.o do Tratado UE;
b)
Das acções comuns, das posições comuns ou de qualquer outra decisão, adoptadas com base numa estratégia comum, tal como previsto no primeiro travessão do n.o 2 do artigo 23.o do Tratado UE;
c)
Das eventuais medidas de aplicação das decisões referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE, bem como das eventuais medidas de aplicação das convenções elaboradas pelo Conselho nos termos do n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE;
d)
De outros actos do Conselho, tais como resoluções ou decisões sui generis.
5. Sempre que um acordo celebrado entre as Comunidades e um ou mais Estados ou organizações internacionais institua um órgão com competência para tomar decisões, o Conselho decide, no momento da celebração do acordo, se as decisões desse órgão deverão ser publicadas no Jornal Oficial.
Artigo 18.o
Notificação dos actos
1. As directivas diferentes das referidas nos n.os 1 e 2 do artigo 254.o do Tratado CE e as decisões diferentes das referidas no n.o 1 do artigo 254.o do Tratado CE são notificadas aos respectivos destinatários pelo secretário-geral, pelo secretário-geral adjunto ou, em nome destes, por um director-geral.
2. Caso não sejam publicadas no Jornal Oficial, são notificadas aos respectivos destinatários pelo secretário-geral, pelo secretário-geral adjunto ou, em nome destes, por um director-geral:
a)
As recomendações;
b)
As estratégias comuns, as acções comuns e as posições comuns referidas no artigo 12.o do Tratado UE;
c)
As posições comuns referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE;
d)
As medidas de aplicação dos actos aprovados com base nos artigos 12.o e 34.o do Tratado UE.
3. O secretário-geral, o secretário-geral adjunto ou, em nome destes, um director-geral remeterá aos Governos dos Estados-Membros e à Comissão cópias autênticas das directivas do Conselho diferentes das referidas nos n.os 1 e 2 do artigo 254.o do Tratado CE, bem como das decisões e recomendações do Conselho.
Artigo 19.o (11)
Coreper, comités e grupos de trabalho
1. Compete ao Coreper preparar os trabalhos do Conselho e executar os mandatos que lhe são conferidos por este. O Coreper zela, em todas as circunstâncias (12), pela coerência das políticas e acções da União Europeia e pela observância dos seguintes princípios e regras:
a)
Princípios da legalidade, da subsidiariedade, da proporcionalidade e da fundamentação dos actos;
b)
Regras em matéria de competências das instituições e órgãos da União;
c)
Disposições orçamentais;
d)
Regras processuais, de transparência e de qualidade de redacção.
2. Todos os pontos inscritos na ordem do dia de uma reunião do Conselho são objecto de análise prévia do Coreper, salvo decisão em contrário deste último. O Coreper esforçar-se-á por chegar a acordo ao seu nível, para posterior apresentação ao Conselho para aprovação. O Coreper assegura uma apresentação adequada dos dossiês ao Conselho e, se for caso disso, apresenta-lhe orientações, opções ou propostas de solução. Em caso de urgência, o Conselho pode decidir, por unanimidade, deliberar sem essa análise prévia.
3. O Coreper pode constituir ou dar o seu aval à constituição de comités ou grupos de trabalho, aos quais serão confiadas certas funções de preparação ou de estudo previamente definidas.
O Secretariado-Geral actualiza e divulga a lista das instâncias preparatórias. Apenas podem reunir-se como instâncias preparatórias do Conselho os comités e grupos de trabalho que constem dessa lista.
4. O Coreper é presidido, consoante os pontos da ordem do dia, pelo representante permanente ou pelo representante permanente adjunto do Estado-Membro que exerce a Presidência do Conselho. Os diferentes comités previstos nos Tratados são também presididos por um delegado desse Estado-Membro, salvo decisão em contrário do Conselho. O mesmo se verifica no caso dos comités e grupos de trabalho referidos no n.o 3, salvo decisão em contrário do Coreper.
5. Quanto à preparação das reuniões das formações do Conselho que se reúnem uma vez por semestre e se realizam na primeira metade do semestre, as reuniões dos comités, à excepção do Coreper, e as dos grupos de trabalho que se realizam no semestre precedente, serão presididas por um delegado do Estado-Membro que exerce a presidência das referidas reuniões do Conselho.
6. Nos casos em que um dossiê seja tratado, essencialmente, durante um semestre, um delegado do Estado-Membro que exerce a Presidência durante esse semestre pode, durante o semestre precedente, presidir às reuniões dos comités, à excepção do Coreper, e às reuniões dos grupos quando estes debaterem esse dossiê. A aplicação prática do disposto no presente número será objecto de acordo entre as duas Presidências em causa.
No caso específico da análise do orçamento das Comunidades Europeias para um determinado exercício, as reuniões das instâncias preparatórias do Conselho, à excepção do Coreper, encarregadas da elaboração dos pontos da ordem do dia do Conselho relativos à análise do orçamento são presididas por um delegado do Estado-Membro que exercer a Presidência do Conselho durante o segundo semestre do ano que anteceder o exercício orçamental em causa. O mesmo se aplica, de comum acordo com a outra Presidência, à presidência de reuniões do Conselho no momento em que forem debatidos os referidos pontos relativos ao orçamento. As Presidências em causa consultar-se-ão a respeito das disposições de ordem prática a tomar.
7. De acordo com as disposições pertinentes adiante referidas, o Coreper pode tomar as decisões processuais a seguir enumeradas, desde que os pontos a elas relativos tenham sido inscritos na sua ordem do dia provisória pelo menos três dias úteis antes da reunião. É necessária a unanimidade do Coreper para derrogar este prazo (13):
a)
Decisão de realizar uma reunião do Conselho num local que não seja Bruxelas ou o Luxemburgo (n.o 3 do artigo 1.o);
b)
Autorização para serem apresentadas em tribunal cópias ou extractos de documentos do Conselho (n.o 2 do artigo 6.o);
c)
Decisão de realizar um debate público do Conselho ou de não proceder em público a uma determinada deliberação do Conselho (alínea c) do n.o 1, n.o 2 e n.o 3 do artigo 8.o);
d)
Decisão de tornar públicos os resultados das votações e as declarações exaradas na acta do Conselho nos casos previstos no n.o 2 do artigo 9.o;
e)
Decisão de usar o procedimento escrito (n.o 1 do artigo 12.o);
f)
Aprovação ou alteração da acta do Conselho (n.os 2 e 3 do artigo 13.o);
g)
Decisão de publicar ou não publicar um texto ou um acto no Jornal Oficial (n.os 2, 3 e 4 do artigo 17.o);
h)
Decisão de consultar uma instituição ou um órgão quando os Tratados não exijam essa consulta;
i)
Decisão de fixar ou prorrogar um prazo para a consulta de uma instituição ou um órgão;
j)
Decisão de prorrogar os prazos previstos no n.o 7 do artigo 251.o do Tratado CE;
k)
Aprovação do texto de uma carta dirigida a uma instituição ou a um órgão.
Artigo 20.o
A Presidência e o bom andamento dos debates
1. A Presidência assegura a aplicação do presente Regulamento Interno e zela pelo bom andamento dos debates. A Presidência diligencia, nomeadamente, no sentido de respeitar e fazer respeitar as disposições do anexo V relativas aos métodos de trabalho para um Conselho alargado.
Para assegurar o bom andamento dos debates, e salvo decisão em contrário do Conselho, a Presidência pode, além disso, tomar as medidas adequadas para garantir a melhor utilização possível do tempo disponível durante as reuniões, designadamente:
a)
Limitar, para o tratamento de um ponto específico, o número de pessoas por delegação presentes na sala de reunião durante a reunião e autorizar ou não a abertura de uma sala de escuta;
b)
Organizar a ordem pela qual serão tratados os pontos e determinar o tempo atribuído aos respectivos debates;
c)
Organizar o tempo consagrado a um ponto específico, nomeadamente limitando o tempo de uso da palavra dos intervenientes e determinando a ordem das intervenções;
d)
Pedir às delegações que apresentem por escrito e até uma data determinada as suas propostas de alteração ao texto em debate, eventualmente acompanhadas de uma breve explicação;
e)
Pedir às delegações que tenham posições idênticas ou próximas sobre um ponto ou texto específico ou parte destes que escolham uma delas, para, em nome de todas, exprimir uma posição conjunta, quer no decurso da reunião, quer, por escrito, antes da reunião.
2. Sem prejuízo do disposto nos n.os 4 a 6 do artigo 19.o e das suas competências e da sua responsabilidade política geral, a Presidência é assistida pelo representante do Estado-Membro que exercer a Presidência seguinte. Esse representante, actuando a pedido da Presidência e sob as suas instruções, substitui-la-á sempre que necessário, libertá-la-á, se for caso disso, de determinadas tarefas e assegurará a continuidade dos trabalhos do Conselho.
Artigo 21.o (14) (15)
Relatórios dos comités e dos grupos de trabalho
Não obstante as demais disposições do presente Regulamento Interno, a Presidência deve organizar as reuniões dos diferentes comités e grupos de trabalho por forma a que os respectivos relatórios estejam disponíveis antes da reunião do Coreper em que forem analisados.
Salvo em caso de urgência, a Presidência adia para uma reunião posterior do Coreper os pontos relativos a trabalhos legislativos, na acepção do artigo 7.o, relativamente aos quais o comité ou o grupo de trabalho não tenha concluído os seus trabalhos pelo menos cinco dias úteis antes da reunião do Coreper.
Artigo 22.o
Qualidade de redacção (16)
A fim de assistir o Conselho na sua função de zelar pela qualidade de redacção dos actos legislativos que aprove, o Serviço Jurídico é encarregado de verificar, em tempo útil, a qualidade da redacção das propostas e dos projectos de actos e de formular sugestões de redacção à atenção do Conselho e das suas instâncias, nos termos do Acordo Interinstitucional de 22 de Dezembro de 1998, sobre as directrizes comuns em matéria de qualidade de redacção da legislação comunitária (17).
Ao longo do processo legislativo, todos aqueles que apresentarem textos no quadro dos trabalhos do Conselho devem dar especial atenção à respectiva qualidade de redacção.
Artigo 23.o
O secretário-geral e o Secretariado-Geral
1. O Conselho é assistido por um Secretariado-Geral, colocado na dependência de um secretário-geral, coadjuvado por um secretário-geral adjunto responsável pela gestão do Secretariado-Geral. O secretário-geral e o secretário-geral adjunto são nomeados pelo Conselho, deliberando por maioria qualificada.
2. O Conselho decide sobre a organização do Secretariado-Geral (18).
Compete ao secretário-geral e ao secretário-geral adjunto, sob a autoridade do Conselho, tomar as medidas necessárias para assegurar o bom funcionamento do Secretariado-Geral.
3. O Secretariado-Geral está associado estreitamente e de forma permanente à organização, à coordenação e ao controlo da coerência dos trabalhos do Conselho e à execução do seu programa para 18 meses. Sob a responsabilidade e a direcção da Presidência, assiste esta última na procura de soluções.
Nos termos do Tratado UE, o Secretariado-Geral assiste o Conselho e a Presidência nas questões do âmbito da política externa e de segurança comum, incluindo na coordenação dos trabalhos dos representantes especiais.
Se for caso disso, o secretário-geral pode convidar a Presidência a convocar um comité ou um grupo de trabalho, nomeadamente no domínio da Política Externa e de Segurança Comum, ou a inscrever um ponto na ordem do dia de um comité ou grupo de trabalho.
4. O secretário-geral ou o secretário-geral adjunto apresenta ao Conselho um projecto de mapa previsional das despesas deste, a tempo de garantir o cumprimento dos prazos fixados nas disposições financeiras.
5. O secretário-geral, coadjuvado pelo secretário-geral adjunto, tem a responsabilidade total pela gestão das dotações inscritas na secção II - Conselho - do orçamento e toma todas as medidas necessárias para garantir a boa gestão das mesmas. Deve executar as referidas dotações nos termos das disposições do Regulamento Financeiro aplicável ao orçamento das Comunidades Europeias.
Artigo 24.o
Segurança
A regulamentação relativa à segurança é aprovada pelo Conselho, deliberando por maioria qualificada.
Artigo 25.o
Funções de depositário de acordos e convenções
Se o secretário-geral for designado depositário de um acordo celebrado nos termos do artigo 24.o do Tratado UE ou celebrado entre a Comunidade e um ou mais Estados ou organizações internacionais, de uma convenção celebrada entre Estados-Membros ou de uma convenção elaborada por força do artigo 34.o do Tratado UE, os instrumentos de ratificação, aceitação ou aprovação desses acordos ou convenções serão depositados na sede do Conselho.
Nesse caso, o secretário-geral exerce as funções de depositário e garante ainda a publicação no Jornal Oficial da data de entrada em vigor dos referidos acordos ou convenções.
Artigo 26.o
Representação perante o Parlamento Europeu
O Conselho pode ser representado perante o Parlamento Europeu e as respectivas comissões pela Presidência ou, com o acordo desta, pela Presidência seguinte, ou pelo secretário-geral. Por mandato da Presidência, o Conselho pode igualmente fazer-se representar nas referidas comissões pelo seu secretário-geral adjunto, ou por funcionários superiores do Secretariado-Geral.
O Conselho pode também apresentar as suas opiniões ao Parlamento Europeu, por meio de comunicações escritas.
Artigo 27.o
Disposições relativas à forma dos actos
As disposições relativas à forma dos actos constam do anexo VI.
Artigo 28.o
Correspondência destinada ao Conselho
A correspondência destinada ao Conselho é endereçada ao presidente, para a sede do Conselho, com o seguinte endereço:
Conselho da União Europeia
Rue de la Loi/Weststraat, 175
B-1048 Bruxelas.
ANEXO I
LISTA DAS FORMAÇÕES DO CONSELHO
1.
Assuntos Gerais e Relações Externas (19);
2.
Assuntos Económicos e Financeiros (20);
3.
Justiça e Assuntos Internos (21);
4.
Emprego, Política Social, Saúde e Consumidores;
5.
Competitividade (Mercado Interno, Indústria e Investigação) (22);
6.
Transportes, Telecomunicações e Energia;
7.
Agricultura e Pescas;
8.
Ambiente;
9.
Educação, Juventude e Cultura (23).
Cabe a cada Estado-Membro determinar a forma como é representado no Conselho, de acordo com o artigo 203.o do Tratado CE.
Numa mesma formação do Conselho podem participar como titulares vários ministros, sendo a ordem do dia e a organização dos trabalhos adaptadas em conformidade (24).
No Conselho “Assuntos Gerais e Relações Externas”, cada Governo é representado nas diferentes reuniões desta formação pelo ministro ou secretário de Estado da sua escolha.
ANEXO II
DISPOSIÇÕES ESPECÍFICAS RELATIVAS AO ACESSO DO PÚBLICO AOS DOCUMENTOS DO CONSELHO
Artigo 1.o
Âmbito de aplicação
Qualquer pessoa singular ou colectiva tem acesso aos documentos do Conselho, sob reserva dos princípios, condições e limites constantes do Regulamento (CE) n.o 1049/2001 e das disposições específicas estabelecidas no presente anexo.
Artigo 2.o
Consulta relativa a documentos de terceiros
1. Para efeitos da aplicação do n.o 5 do artigo 4.o e do n.o 3 do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, e a menos que seja claro, após análise do documento à luz dos n.os 1, 2 e 3 do artigo 4.o do referido regulamento, que o mesmo não deve ser divulgado, o terceiro em causa deve ser consultado se:
a)
O documento for um documento sensível na acepção do n.o 1 do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001;
b)
O documento emanar de um Estado-Membro e
tiver sido apresentado ao Conselho antes de 3 de Dezembro de 2001; ou
o Estado-Membro em causa tiver solicitado que o mesmo não seja divulgado sem o seu consentimento prévio.
2. Em todos os outros casos, sempre que o Conselho receba um pedido de acesso a um documento de um terceiro na sua posse, o Secretariado-Geral deve consultar, para efeitos da aplicação do n.o 4 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, o terceiro em causa, a menos que seja claro, após análise do documento à luz dos n.os 1, 2 ou 3 do artigo 4.o do referido regulamento, que o mesmo deve ou não deve ser divulgado.
3. O terceiro deve ser consultado por escrito (o que inclui a consulta por correio electrónico) e deve ser-lhe concedido um prazo de resposta razoável, tendo em conta o prazo fixado no n.o 1 do artigo 7.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001. Nos casos a que se refere o n.o 1, deve ser pedido ao terceiro que dê o seu parecer por escrito.
4. Sempre que o documento não seja abrangido pelo disposto nas alíneas a) ou b) do n.o 1 e o Secretariado-Geral, à luz do parecer negativo do terceiro, não considerar que são aplicáveis os n.os 1 ou 2 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, o assunto deve ser apresentado ao Conselho.
Se o Conselho se propuser divulgar o documento, o terceiro deve ser imediatamente informado por escrito da intenção do Conselho de divulgar o documento após um prazo de, pelo menos, 10 dias úteis. Ao mesmo tempo, será chamada a atenção do terceiro para o artigo 243.o do Tratado CE.
Artigo 3.o
Pedidos de consulta recebidos de outras instituições ou dos Estados-Membros
Os pedidos de consulta de outras instituições ou Estados-Membros ao Conselho sobre pedidos relativos a documentos do Conselho devem ser enviados por correio electrónico para access@consilium.europa.eu ou por fax para o número +(32-2) 281 63 61.
O Secretariado-Geral deve dar prontamente o seu parecer, em nome do Conselho, tendo em consideração a data-limite para a decisão a tomar pela instituição ou pelo Estado-Membro em causa, e o mais tardar no prazo de cinco dias úteis.
Artigo 4.o
Documentos emanados dos Estados-Membros
Qualquer pedido feito por um Estado-Membro ao abrigo do n.o 5 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001 deve ser apresentado por escrito ao Secretariado-Geral.
Artigo 5.o
Pedidos remetidos pelos Estados-Membros
Sempre que um Estado-Membro remeta ao Conselho um pedido, este deve ser tratado em conformidade com os artigos 7.o e 8.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001 e com as disposições pertinentes do presente anexo. Em caso de recusa total ou parcial de acesso, o requerente deve ser informado de que um eventual pedido confirmativo deve ser enviado directamente ao Conselho.
Artigo 6.o
Endereço para o envio dos pedidos
Os pedidos de acesso a um documento devem ser dirigidos por escrito ao Secretariado-Geral do Conselho/Alto Representante, rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelas, por correio electrónico para access@consilium.europa.eu ou por fax para o número +(32-)2) 281 63 61.
Artigo 7.o
Processamento dos pedidos iniciais
Sob reserva do disposto nos n.os 2 e 3 do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, os pedidos de acesso a quaisquer documentos do Conselho devem ser tratados pelo Secretariado-Geral.
Artigo 8.o
Processamento dos pedidos confirmativos
Sob reserva do disposto nos n.os 2 e 3 do artigo 9.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, o Conselho decide sobre quaisquer pedidos confirmativos.
Artigo 9.o
Custos
O montante cobrado pela produção e pelo envio de cópias é fixado pelo secretário-geral.
Artigo 10.o
Registo público dos documentos do Conselho
1. O Secretariado-Geral deve facultar ao público o acesso ao registo dos documentos do Conselho.
2. Para além das referências a documentos, deve ser indicado no registo quais os documentos elaborados depois de 1 de Julho de 2000 que foram já facultados ao público. Sob reserva do Regulamento (CE) n.o 45/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 18 de Dezembro de 2000, relativo à protecção das pessoas singulares no que diz respeito ao tratamento de dados pessoais pelas instituições e pelos órgãos comunitários e à livre circulação desses dados (25), e do artigo 16.o do Regulamento n.o 1049/2001, o seu teor deve ser acessível através da internet.
Artigo 11.o
Documentos directamente acessíveis ao público
1. O presente artigo aplica-se a todos os documentos do Conselho, desde que não sejam classificados, e sem prejuízo da possibilidade de apresentar um pedido escrito nos termos do artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001.
2. Para efeitos do presente artigo, entende-se por:
-
“difusão”, a distribuição da versão final de um documento aos membros do Conselho ou aos seus representantes ou delegados,
-
“documento legislativo”, qualquer documento relativo à análise e aprovação de um acto legislativo na acepção do artigo 7.o do Regulamento Interno.
3. O Secretariado-Geral facultará ao público os seguintes documentos logo que os mesmos tenham sido difundidos:
a)
Documentos de que o Conselho ou um Estado-Membro não sejam autores, que tenham sido tornados públicos pelo seu autor ou com o acordo deste;
b)
Ordens do dia provisórias das reuniões do Conselho nas suas várias formações;
c)
Qualquer texto aprovado pelo Conselho e destinado a publicação no Jornal Oficial.
4. Desde que claramente não sejam abrangidos por nenhuma das excepções previstas no artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, o Secretariado-Geral pode ainda facultar ao público os seguintes documentos logo que os mesmos tenham sido difundidos:
a)
Ordens do dia provisórias dos comités e grupos de trabalho;
b)
Outros documentos, tais como notas informativas, relatórios, relatórios intercalares e relatórios sobre a situação dos trabalhos do Conselho ou de uma das suas instâncias preparatórias que não reflictam posições individuais das delegações, com excepção dos pareceres e dos contributos do Serviço Jurídico.
5. Para além dos documentos enumerados nos n.os 3 e 4, o Secretariado-Geral facultará ao público os seguintes documentos legislativos logo que os mesmos tenham sido difundidos:
a)
Notas de envio e cópias ou traduções de cartas relativas a actos legislativos, dirigidas ao Conselho por outras instituições e órgãos da União Europeia ou, sob reserva do disposto no n.o 5 do artigo 4.o do Regulamento n.o 1049/2001, por um Estado-Membro;
b)
Documentos submetidos ao Conselho que se encontrem inscritos num ponto da sua ordem do dia e assinalados com a palavras “deliberação pública” ou “debate público” nos termos do artigo 8.o do Regulamento Interno;
c)
Notas submetidas à aprovação do Coreper e/ou do Conselho (notas ponto I/A e ponto A), bem como os projectos de actos legislativos a que as mesmas dizem respeito;
d)
Decisões aprovadas pelo Conselho no decurso do processo a que se refere o artigo 251.o do Tratado CE e projectos comuns aprovados pelo Comité de Conciliação.
6. Após a aprovação de uma das decisões a que se refere a alínea d) do n.o 5 ou a aprovação definitiva do acto em causa, o Secretariado-Geral facultará ao público quaisquer documentos legislativos referentes a esse acto que tenham sido elaborados antes de uma dessas decisões e que não sejam abrangidos por nenhuma das excepções previstas nos n.os 1 e 2 e no segundo parágrafo do n.o 3 do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 1049/2001, tais como notas informativas, relatórios, relatórios intercalares e relatórios sobre a situação dos trabalhos do Conselho ou de uma das suas instâncias preparatórias (“resultados dos trabalhos”), com excepção dos pareceres e dos contributos do Serviço Jurídico.
A pedido de um Estado-Membro, os documentos abrangidos pelo primeiro parágrafo que reflictam a posição individual da delegação desse Estado-Membro no Conselho não serão facultados ao público ao abrigo da presente decisão.
ANEXO III
NORMAS DE APLICAÇÃO DAS DISPOSIÇÕES RELATIVAS À PONDERAÇÃO DOS VOTOS NO CONSELHO
Artigo 1.o
Para efeitos de aplicação do n.o 4 do artigo 205.o do Tratado CE, do n.o 4 do artigo 118.o do Tratado Euratom, assim como do terceiro parágrafo do n.o 2 do artigo 23.o e do n.o 3 do artigo 34.o do Tratado UE, a população total de cada Estado-Membro, para o período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2006, é a seguinte:
Estado-Membro
População
(x 1 000)
Alemanha
82 500,8
França
62 370,8
Reino Unido
60 063,2
Itália
58 462,4
Espanha
43 038,0
Polónia
38 173,8
Países Baixos
16 305,5
Grécia
11 073,0
Portugal
10 529,3
Bélgica
10 445,9
República Checa
10 220,6
Hungria
10 097,5
Suécia
9 011,4
Áustria
8 206,5
Dinamarca
5 411,4
Eslováquia
5 384,8
Finlândia
5 236,6
Irlanda
4 109,2
Lituânia
3 425,3
Letónia
2 306,4
Eslovénia
1 997,6
Estónia
1 347,0
Chipre
749,2
Luxemburgo
455,0
Malta
402,7
Total
461 324,0
limiar (62%)
286 020,9
Artigo 2.o
1. Antes de 1 de Setembro de cada ano, os Estados-Membros comunicam ao Serviço de Estatística das Comunidades Europeias os dados relativos à sua população total à data de 1 de Janeiro do ano em curso.
2. Com efeitos a contar de 1 de Janeiro de cada ano, o Conselho adapta, de acordo com os dados disponíveis no Serviço de Estatística das Comunidades Europeias em 30 de Setembro do ano anterior, os números constantes do artigo 1.o Essa decisão é publicada no Jornal Oficial.
ANEXO IV
1.
Na aplicação das disposições seguintes do Regulamento Interno e para as decisões em relação às quais, nos termos dos Tratados, um ou mais membros do Conselho ou do Coreper podem não participar na votação, não é tido em conta o voto desse membro ou membros:
a)
Segundo parágrafo do n.o 3 do artigo 1.o (realização de uma reunião num local que não seja Bruxelas ou o Luxemburgo);
b)
N.o 7 do artigo 3.o (inscrição na ordem do dia um ponto diferente dos que constam da ordem do dia provisória);
c)
N.o 8 do artigo 3.o (manutenção como ponto B da ordem do dia um ponto A que de contrário deveria ser retirado da ordem do dia);
d)
N.o 2 do artigo 5.o, no que se refere unicamente à presença do Banco Central Europeu (deliberação sem a presença do Banco Central Europeu);
e)
Artigo 9.o, n.o 2, primeiro parágrafo, alíneas b) e c), e segundo e terceiro parágrafos (publicidade dos resultados das votações, das declarações de voto, das declarações exaradas na acta do Conselho e dos pontos dessa acta relativos à aprovação de uma posição comum no âmbito do título VI do Tratado UE; publicidade dos resultados das votações, das declarações de voto, das declarações exaradas na acta do Conselho e dos pontos dessa acta relativos a casos que não sejam os referidos no n.o 2);
f)
Segundo parágrafo do n.o 1 do artigo 11.o (decisão de proceder a uma votação);
g)
N.o 1 do artigo 12.o (recurso ao procedimento escrito);
h)
N.o 1 do artigo 14.o (decisão de deliberar e decidir, excepcionalmente, com base em documentos e projectos que não foram redigidos em todas as línguas) (26);
i)
Alíneas a) e b) do n.o 2 do artigo 17.o (não publicação no Jornal Oficial de uma iniciativa apresentada por um Estado-Membro ao abrigo do n.o 1 do artigo 67.o do Tratado CE ou do n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE);
j)
Alíneas c) e d) do n.o 2 do artigo 17.o (não publicação no Jornal Oficial de uma posição comum aprovada com base no artigo 34.o do Tratado UE ou de certas directivas, decisões, recomendações e pareceres);
k)
Alínea c) do n.o 4 do artigo 17.o (publicação no Jornal Oficial de eventuais medidas de aplicação das decisões ou convenções referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE);
l)
N.o 5 do artigo 17.o (publicação ou não no Jornal Oficial das decisões tomadas por um órgão instituído por um acordo internacional).
2.
Um membro do Conselho ou do Coreper não pode invocar as disposições seguintes do Regulamento Interno no que respeita às decisões em relação às quais, nos termos dos Tratados, não possa participar na votação:
a)
N.o 8 do artigo 3.o (possibilidade de um membro do Conselho pedir a retirada de um ponto A da ordem do dia);
b)
Segundo parágrafo do n.o 1 do artigo 11.o (possibilidade de um membro do Conselho pedir que se proceda a uma votação);
c)
N.o 3 do artigo 11.o (possibilidade de um membro do Conselho representar outro, por delegação de voto);
d)
N.o 2 do artigo 14.o (possibilidade de cada membro do Conselho se opor à deliberação se o texto das eventuais alterações não estiver redigido na língua que designar).
ANEXO V
MÉTODOS DE TRABALHO PARA UM CONSELHO ALARGADO
Preparação das reuniões
1.
A Presidência certifica-se de que os grupos ou comités só transmitem dossiês ao Coreper quando existem perspectivas razoáveis de progresso ou de clarificação das posições a esse nível. Por outro lado, os dossiês só são reenviados a um grupo de trabalho ou a um comité quando necessário e, em todo o caso, apenas se forem acompanhados de um mandato no sentido de serem tratados problemas precisos e bem definidos.
2.
A Presidência toma as medidas necessárias para fazer avançar os trabalhos entre as reuniões. Pode, por exemplo, com o acordo do grupo ou comité, proceder - da forma que considerar mais eficaz - às consultas necessárias sobre problemas específicos, na perspectiva de apresentar possíveis soluções ao grupo ou comité em causa. Pode igualmente proceder a consultas por escrito, solicitando às delegações que reajam por escrito a uma proposta antes da reunião seguinte do grupo ou comité.
3.
Sempre que adequado, as delegações expõem por escrito, antes de uma reunião, as posições que provavelmente nela irão assumir. Quando tal inclua propostas de alteração de textos, as delegações devem sugerir uma formulação exacta. Se possível, os contributos escritos devem ser apresentados conjuntamente pelas delegações que partilhem a mesma posição.
4.
O Coreper deve evitar debruçar-se sobre pontos já abordados no âmbito da preparação dos seus trabalhos. Isto aplica-se em particular aos pontos I, às informações sobre a organização e a ordem dos trabalhos, bem como às informações sobre a ordem do dia e a organização de futuras reuniões do Conselho. Se possível, as delegações suscitam os pontos “Diversos” no âmbito da preparação dos trabalhos do Coreper e não no próprio Coreper.
5.
Logo que possível e no âmbito da preparação dos trabalhos do Coreper, a Presidência deve transmitir às delegações todas as informações necessárias para permitir uma preparação aprofundada da reunião do Coreper, incluindo informações sobre o que a Presidência espera conseguir com o debate acerca de cada um dos pontos da ordem do dia. Por outro lado e se for caso disso, a Presidência deve incentivar as delegações a comunicar às restantes delegações, no âmbito da preparação dos trabalhos do Coreper, informações sobre a posição que irão assumir no Coreper. Neste contexto, compete à Presidência ultimar a ordem do dia do Coreper. A Presidência pode convocar com maior frequência os grupos de preparação dos trabalhos do Coreper se as circunstâncias o exigirem.
Condução das reuniões
6.
Não são inscritos na ordem do dia do Conselho pontos para uma simples exposição pela Comissão ou por membros do Conselho, salvo se estiver previsto um debate sobre novas iniciativas importantes.
7.
A Presidência evita inscrever na ordem do dia do Coreper pontos de simples informação. As informações em questão, tais como o resultado de reuniões realizadas noutras instâncias ou com um Estado terceiro ou outra instituição, as questões processuais ou de organização e outras, são, de preferência, transmitidas às delegações no âmbito da preparação dos trabalhos do Coreper, se possível por escrito, e não são repetidas nas reuniões do Coreper.
8.
No início da reunião, a Presidência dá todas as informações complementares úteis acerca da condução da reunião, indicando, nomeadamente, o tempo previsto para o tratamento de cada ponto. Deve evitar longas introduções, bem como repetir informações que já sejam do conhecimento das delegações.
9.
No início do debate sobre uma questão de fundo, a Presidência indica às delegações, em função do tipo de debate a realizar, a duração máxima das respectivas intervenções. Na maior parte dos casos, as intervenções não devem exceder dois minutos.
10.
São, em princípio, excluídas as voltas à mesa completas; só é possível recorrer a este método em circunstâncias excepcionais e sobre questões específicas, devendo a Presidência definir uma duração máxima para as intervenções.
11.
A Presidência orienta os debates com a maior precisão possível, solicitando designadamente às delegações que reajam a textos de compromisso ou a propostas específicas.
12.
No decurso e no final das reuniões, a Presidência deve evitar longos resumos dos debates, limitando-se a uma breve conclusão sobre os resultados alcançados quanto ao fundo e/ou a uma conclusão processual.
13.
As delegações devem evitar repetir argumentos invocados por oradores anteriores. As suas intervenções devem ser breves, precisas e relacionadas com o fundo da questão.
14.
As delegações que partilhem a mesma posição sobre um ponto específico são incentivadas a consultar-se mutuamente tendo em vista a apresentação de uma posição conjunta sobre esse ponto por um único porta-voz.
15.
Quando se tratar de debater textos, as delegações apresentam por escrito propostas de redacção concretas, em vez de se limitarem a exprimir verbalmente o seu desacordo sobre uma proposta específica.
16.
Salvo indicação em contrário da Presidência, as delegações devem abster-se de tomar a palavra quando estiverem de acordo com uma proposta específica, sendo o silêncio entendido como acordo de princípio.
ANEXO VI
DISPOSIÇÕES RELATIVAS À FORMA DOS ACTOS
A. Forma dos regulamentos
1.
Os regulamentos adoptados conjuntamente pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho e os regulamentos do Conselho incluem:
a)
No cabeçalho, o título “Regulamento”, um número de ordem, a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
b)
Respectivamente, a fórmula “O Parlamento Europeu e o Conselho da União Europeia” ou a fórmula “O Conselho da União Europeia”;
c)
A indicação das disposições que constituem o fundamento para a adopção do regulamento, precedidas da expressão “Tendo em conta”;
d)
A referência às propostas apresentadas, aos pareceres recebidos e às consultas efectuadas;
e)
A motivação do regulamento, precedida da fórmula “Considerando o seguinte:”, sendo os considerandos numerados;
f)
Respectivamente, a fórmula “Adoptaram o presente regulamento” ou a fórmula “Adoptou o presente regulamento”, seguida do articulado.
2.
Os regulamentos dividem-se em artigos, eventualmente agrupados em capítulos e secções.
3.
O último artigo dos regulamentos fixa a data de entrada em vigor, se esta for anterior ou posterior ao vigésimo dia subsequente ao da publicação.
4.
O último artigo dos regulamentos é seguido:
a)
i)
da fórmula: “O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros”,
ou
ii)
da fórmula: “O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável nos Estados-Membros em conformidade com o Tratado que institui a Comunidade Europeia” nos casos em que um acto não seja aplicável a todos e em todos os Estados-Membros (27);
b)
Da fórmula: “Feito em …, em …”, sendo a data a da adopção do regulamento;
e
c)
No caso dos:
i)
regulamentos adoptados conjuntamente pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho, da fórmula:
“Pelo Parlamento Europeu
O Presidente
Pelo Conselho
O Presidente”
seguida do nome do presidente do Parlamento Europeu e do presidente do Conselho em exercício no momento da adopção do regulamento,
ii)
regulamentos do Conselho, da fórmula:
“Pelo Conselho
O Presidente”
seguida do nome do presidente do Conselho em exercício no momento da adopção do regulamento.
B. Forma das directivas, das decisões, das recomendações e dos pareceres (Tratado CE)
1.
As directivas e decisões adoptadas conjuntamente pelo Parlamento Europeu e pelo Conselho e as directivas e decisões do Conselho levam no cabeçalho o título “Directiva” ou “Decisão”.
2.
As recomendações e pareceres do Conselho levam no cabeçalho o título “Recomendação” ou “Parecer”.
3.
O disposto no ponto A supra para os regulamentos é aplicável às directivas e decisões, mutatis mutandis e sob reserva das disposições aplicáveis do Tratado CE.
C. Forma das estratégias comuns do Conselho Europeu, das acções comuns e das posições comuns referidas no artigo 12.o do Tratado UE.
As estratégias comuns, as acções comuns e as posições comuns na acepção do artigo 12.o do Tratado UE levam no cabeçalho, respectivamente, os títulos:
a)
“Estratégia Comum do Conselho Europeu”, um número de ordem (ano/número/PESC), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
b)
“Acção Comum do Conselho”, um número de ordem (ano/número/PESC), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
c)
“Posição Comum do Conselho”, um número de ordem (ano/número/PESC), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto.
D. Forma das posições comuns, das decisões-quadro, das decisões e das convenções referidas no n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE
As posições comuns, as decisões-quadro, as decisões e as convenções na acepção do n.o 2 do artigo 34.o do Tratado UE levam no cabeçalho, respectivamente, os títulos:
a)
“Posição Comum do Conselho”, um número de ordem (ano/número/JAI), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
b)
“Decisão-Quadro do Conselho”, um número de ordem (ano/número/JAI), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
c)
“Decisão do Conselho”, um número de ordem (ano/número/JAI), a data de adopção e a indicação do respectivo assunto;
d)
“Convenção elaborada pelo Conselho nos termos do artigo 34.o do Tratado da União Europeia” e a indicação do respectivo assunto.
».
Artigo 2.o
A presente decisão produz efeitos na data da sua adopção. A presente decisão será publicada no Jornal Oficial da União Europeia.
O primeiro programa para 18 meses do Conselho será estabelecido para o período que se inicia em Janeiro de 2007.
Feito em Bruxelas, em 15 de Setembro de 2006.