NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1288/2006
ze dne 25. srpna 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
I. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahujícího se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců a ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (4) Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.
(3)
Nařízením (ES) č. 366/2006 (5) Rada změnila nařízení (ES) č. 1676/2001 (6) po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též 71. bod odůvodnění).
II. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(4)
Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, podali následující výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část výroby PET filmu ve Společenství.
(5)
Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, nestačí již výše stávajících vyrovnávacích opatření účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.
III. Šetření
(6)
Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu, a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.
(7)
Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit je nebo změnit jejich výši. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.
(8)
Komise úředně vyrozuměla o zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčené vyvážející výrobce, indickou vládu a žadatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.
(10)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim (viz 73. bod odůvodnění).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
I. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je stejný jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 3920 62 19.
II. Obdobný výrobek
(12)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
I. Úvod
(13)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
a) Celostátní režimy:
i)
režim předběžné licence/předběžného propuštění;
ii)
režim „pasu pro celní nárok“;
iii)
režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón;
iv)
režim vývozní podpory investičního majetku;
v)
režimy daně z příjmů
-
vývozní osvobození od daně z příjmů,
-
pobídka u daně z příjmů na výzkum a rozvoj;
vi)
režim vývozního úvěru;
vii)
režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob.
(14)
Režimy uvedené v bodech i) až iv) a vii) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je indická vláda oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Indická vláda vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002-2007“). Kromě toho vydala indická vláda příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002-2007 (dále jen „HOP I 2002-07“), jež je pravidelně aktualizována (8).
(15)
Režimy daně z příjmů uvedené v bodě v) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(16)
Režim vývozního úvěru uvedený v bodě vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny obchodním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
b) Regionální režimy
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim souboru pobídek poskytovaných vládou státu Maháráštra z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce vlády státu Maháráštra.
II. Celostátní režimy
1. Režim předběžné licence/předběžného propuštění
a) Právní základ
(18)
Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(19)
Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření režimu předběžné licence/předběžného propuštění, proto není nutná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.
2. Režim „pasu pro celní nárok“
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis „pasu pro celní nárok“ je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy režimu „pasu pro celní nárok“: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim „pasu pro celní nárok“ před vývozem zrušen, a v rámci tohoto přezkumu proto byla šetřena pouze forma „pasu pro celní nárok“ po vývozu.
b) Způsobilost
(21)
Pro tento režim je způsobilý libovolný vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(22)
Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry z „pasu pro celní nárok“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby úvěru z „pasu pro celní nárok“ stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a cel za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.
(23)
Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá v režimu „pasu pro celní nárok“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru z „pasu pro celní nárok“, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, nemá již indická vláda žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru z „pasu pro celní nárok“. Příslušná sazba úvěru z „pasu pro celní nárok“ pro výpočet příspěvku je sazba používaná v okamžiku podání vývozního prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.
(24)
Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry z „pasu pro celní nárok“ po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem obchodních účtů.
(25)
Tyto úvěry lze požít na zaplacení cel za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.
(26)
Úvěry z „pasu pro celní nárok“ jsou volně převoditelné a platí dvanáct měsíců ode dne vydání.
(27)
Žádost o úvěry z „pasu pro celní nárok“ se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství vývozních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné závazné lhůty k podání žádosti o režim „pasu pro celní nárok“, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají od poslední vývozní transakce zahrnuté v příslušné žádosti o režim „pasu pro celní nárok“.
(28)
Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně od 1. dubna 2006 nahrazen režimem „slučitelným s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu „pasu pro celní nárok“ skončit 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim „pasu pro celní nárok“ prodloužen do 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném dni skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do období šetření přezkumu.
d) Závěry k režimu „pasu pro celní nárok“
(29)
Režim „pasu pro celní nárok“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr z „pasu pro celní nárok“ je finančním příspěvkem od indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr z „pasu pro celní nárok“ poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.
(30)
Navíc režim „pasu pro celní nárok“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje závazné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně je vývozce způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření přezkumu. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro úvěry z „pasu pro celní nárok“ snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce období šetření přezkumu; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a toto tvrzení je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.
(34)
Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(35)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.
3. Režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón
a) Právní základ
(36)
Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (jednotky zaměřené na vývoz) a 7 (zvláštní ekonomické zóny) politiky EXIM 2002-2007 a HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(37)
Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná další analýza jejich napadnutelnosti.
4. Režim vývozní podpory investičního majetku
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis vývozní podpory investičního majetku je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový a od dubna 2003 i použitý investiční majetek až deset let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda na žádost a po zaplacení poplatku licenci vývozní podpory investičního majetku. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechen investiční majetek dovezený podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek v průběhu určitého období využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz.
d) Závěr k vývozní podpoře investičního majetku
(41)
Režim vývozní podpory investičního majetku poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(42)
Navíc režim vývozní podpory investičního majetku právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek nespadá do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože není spotřebováván při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Čitatel byl určen takto: výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na běžnou dobu odpisů tohoto majetku ve výrobním odvětví PET filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za dané období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.
5. Režim vývozního osvobození od daně z příjmů
a) Právní základ
(46)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.
b) Praktické provádění
(47)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu vývozního osvobození od daně z příjmů, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
6. Režim vývozního úvěru
a) Právní základ
(48)
Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem obchodním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(50)
Podle tohoto režimu nastavuje ICB povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou obchodní banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. Režim vývozního úvěru se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním, na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání, na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(51)
Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných obchodních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.
d) Závěr k vývoznímu úvěru
(52)
Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují výše uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle režimu vývozního úvěru jsou poskytovány obchodními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny obchodním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných obchodních úvěrů využívaných společností. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) vydělena celkovým vývozním obratem v průběhu období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci vývozního úvěru a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.
7. Režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob
a) Právní základ
(54)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002-2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002-07.
b) Praktické provádění
(55)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci režimu osvědčení pro bezcelní obnovení zásob, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
III. Regionální režimy
a) Právní základ
(56)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát změněn a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.
b) Způsobilost
(57)
Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.
c) Praktické provádění
(58)
Osvobození od místní daně z prodeje: Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z transakcí mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z transakcí v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňují. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodej na domácím trhu podléhá dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.
(59)
Vrácení místní spotřební daně: Spotřební daň je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně vlády státu Maháráštra, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně vládou státu Maháráštra, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.
d) Závěr k souboru pobídek poskytovanému vládou státu Maháráštra
(60)
Soubor pobídek řízený vládou státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od vlády státu Maháráštra, neboť tato úleva snižuje příjmy vlády státu Maháráštra ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla nebo vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.
(61)
Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a vláda státu Maháráštra od téhož data zavedla režim daně z přidané hodnoty, v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno toto tvrzení zamítnout.
(62)
Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených zeměpisných oblastech v pravomoci státu Maháráštra. Není k dispozici společnostem umístěným mimo tyto oblasti. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vydělena celkovým objemem prodeje v období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.
IV. Výše napadnutelných subvencí
(64)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(v %)
Režim
„Pas pro celní nárok“
Vývozní podpora investičního majetku
Vývozní úvěr
Soubor pobídek od vlády státu Maháráštra
Celkem
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že stávající opatření již nedostačují k tomu vyrovnání účinku napadnutelných subvencí, které působí újmu průmyslu Společenství.
V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(66)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajícího opatření dostačovalo k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu.
(67)
Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadále požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými orgány. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné potvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V náležité době bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým vláda státu Maháráštra údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.
(68)
Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření nedostačuje k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
VI. Závěr
(69)
Vzhledem k závěrům učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k vyrovnání účinku zjištěných napadnutelných subvencí je třeba změnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.
(70)
Změněné vyrovnávací clo uvedené v 72. bodě odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během tohoto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.
(71)
Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, bylo vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) odečteno od antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení změny antidumpingového cla zahájené nařízením (ES) č. 366/2006 bylo u Garware stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware tak bude sníženo na sazbu 6,8 %.
(72)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:
(v %)
Vývozní subvenční rozpětí
Celkem subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Sazba cla celkem
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit změnu stávajících opatření, a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Od společnosti Garware ani od indické vlády nebyly obdrženy žádné připomínky; vyjádření žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.
(74)
Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění z tohoto přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků pocházejících z dotyčné země a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v normativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(75)
Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být bezodkladně zasílány Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí například změna jména anebo změna výrobních a prodejních subjektů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Indie
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
19,1
A999“
Článek 2
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky následujícího původu stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India
17,3
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Všechny ostatní společnosti
13,4
A999“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. srpna 2006.
REGULAMENTO (CE) N.o 1288/2006 DO CONSELHO
de 25 de Agosto de 2006
que altera o Regulamento (CE) n.o 367/2006 do Conselho que institui um direito de compensação definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia, na sequência de um reexame por caducidade iniciado ao abrigo do artigo 18.o do Regulamento (CE) n.o 2026/97 e que altera o Regulamento (CE) n.o 1676/2001 que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias, nomeadamente, da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2026/97 do Conselho, de 6 de Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 19.o,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (2), nomeadamente o n.o 1 do artigo 14.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão, após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
I. Inquérito anterior e medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2597/1999 (3), o Conselho instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) («produto em causa»), classificadas nos códigos NC ex 3920 62 19 e ex 3920 62 90, originárias da Índia. O inquérito que conduziu à adopção do referido regulamento é designado a seguir como «inquérito inicial». As medidas assumiram a forma de um direito ad valorem, que varia entre 3,8 % e 19,1 %, aplicável às importações provenientes de exportadores especificamente designados, bem como de uma taxa do direito residual de 19,1 % aplicável às importações do produto em causa provenientes de todas as outras empresas. O direito de compensação instituído sobre as películas de poli(tereftalato de etileno) fabricadas e exportadas pela Garware Polyester Limited (a seguir designada por «Garware» ou «a empresa») foi de 3,8 %. O período do inquérito inicial decorreu entre 1 de Outubro de 1997 e 30 de Setembro de 1998.
(2)
Pelo Regulamento (CE) n.o 367/2006 (4), o Conselho manteve o direito de compensação definitivo instituído pelo Regulamento (CE) n.o 2597/1999 sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia, na sequência de um reexame da caducidade iniciado ao abrigo do artigo 18.o do regulamento de base.
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 366/2006 (5), o Conselho, na sequência de um reexame intercalar parcial do nível do direito anti-dumping em vigor em relação a cinco produtores indianos, alterou o Regulamento (CE) n.o 1676/2001 (6) e instituiu um direito anti-dumping que varia entre 0 % e 18 %. O direito anti-dumping instituído sobre as importações de películas de poli(tereftalato de etileno) da Garware foi de 17,4 %. Importa notar que a taxa do direito anti-dumping no caso da Garware foi ajustada de modo a ter em conta o nível de subvenção compensado pelo Regulamento (CE) n.o 367/2006 (ver também o considerando 71 infra).
II. Pedido de reexame intercalar parcial
(4)
Os seguintes produtores comunitários apresentaram um pedido de reexame intercalar parcial do Regulamento (CE) n.o 2597/1999, limitado ao nível do direito de compensação instituído para a Garware: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA e Toray Plastics Europe («requerentes»). Os requerentes representam uma parte importante da produção comunitária de películas de poli(tereftalato de etileno).
(5)
Os requerentes alegaram que, em relação às importações de películas de poli(tereftalato de etileno) da Garware, o nível das medidas de compensação em vigor já não bastava para neutralizar a subvenção prejudicial, uma vez que as circunstâncias relativas à subvenção da Garware se alteraram consideravelmente.
III. Inquérito
(6)
Tendo decidido, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para dar início a um reexame intercalar parcial, a Comissão anunciou, em 12 de Julho de 2005, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (7), o início de um reexame intercalar parcial em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base.
(7)
O âmbito do reexame limita-se à análise da subvenção de um produtor-exportador, a Garware, com vista a avaliar a necessidade de manter ou suprimir as medidas em vigor ou de alterar o respectivo nível. O período de inquérito decorreu entre 1 de Abril de 2004 e 31 de Março de 2005.
(8)
A Comissão informou oficialmente o produtor-exportador em causa, o governo indiano e os requerentes do início do reexame intercalar parcial. Às partes interessadas foi dada a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(9)
A fim de obter as informações necessárias para o inquérito, a Comissão enviou um questionário à Garware, que colaborou respondendo-lhe. Foi efectuada uma visita de verificação às instalações da Garware na Índia.
(10)
A Garware, o governo indiano e os requerentes foram informados dos resultados essenciais do inquérito e tiveram oportunidade de apresentar observações (ver considerando 73 infra).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
I. Produto em causa
(11)
Tal como definido no inquérito inicial, as películas de poli(tereftalato de etileno) originárias da Índia são o produto em causa, normalmente declarado no código NC ex 3920 62 19.
II. Produto similar
(12)
Tal como no inquérito inicial, estabeleceu-se que as películas de poli(tereftalato de etileno) produzidas e vendidas pela Garware no mercado interno da Índia e as películas de poli(tereftalato de etileno) exportadas deste país para a Comunidade possuem as mesmas características físicas e técnicas de base e têm a mesma utilização. Por conseguinte, são produtos similares na acepção do n.o 5 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. SUBVENÇÕES
I. Introdução
(13)
Com base nas informações constantes do pedido de reexame e das respostas ao questionário da Comissão, foram objecto de inquérito os regimes seguintes, que envolvem alegadamente a concessão de subvenções à exportação:
a) Regimes nacionais:
i)
regime de licença prévia/autorizações antecipadas de abatimentos («Advance Licence Scheme/Advance Release Orders»);
ii)
regime de créditos sobre os direitos de importação («Duty Entitlement Passbook Scheme»);
iii)
regime aplicável às unidades orientadas para a exportação/regime aplicável às zonas económicas especiais;
iv)
regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações;
v)
regime aplicável ao imposto sobre o rendimento:
-
regime de isenção do rendimento das exportações,
-
regime de incentivo fiscal à investigação e ao desenvolvimento;
vi)
regime de créditos à exportação;
vii)
certificado de reaprovisionamento de mercadorias que beneficiam de isenção de direitos de importação («Duty Free Replenishment Certificate»).
(14)
Os regimes i) a iv) e vii) supra baseiam-se na Lei de 1992 relativa ao desenvolvimento e à regulamentação do comércio externo (Lei n.o 22 de 1992), entrada em vigor em 7 de Agosto de 1992 («Lei do comércio externo»). A lei relativa ao comércio externo autoriza o governo da Índia a emitir notificações sobre a política de exportação e de importação. O governo indiano publicou um plano quinquenal relativo à política de exportação e de importação para o período entre 1 de Abril de 2002 e 31 de Março de 2007 («política de exportação e importação para 2002-2007»). Além disso, publicou também um manual de procedimentos que regem aquela política para 2002-2007, que é actualizado regularmente (8).
(15)
Os regimes de isenção do imposto sobre o rendimento, indicados na alínea v) supra, baseiam-se na Lei de 1961 relativa ao imposto sobre o rendimento, que é anualmente alterada pela Lei das Finanças.
(16)
O regime de créditos à exportação previsto na alínea vi) baseia-se nas secções 21 e 35A da Lei de 1949 que regula o sector bancário e que permite ao Banco Central da Índia dar aos bancos comerciais instruções em matéria de créditos à exportação.
b) Regimes regionais
(17)
Com base nas informações constantes do pedido de reexame e das respostas ao seu questionário, a Comissão examinou igualmente o regime de incentivos de 1992 concedidos pelo governo de Maharashtra. Este regime baseia-se nas resoluções dos Ministérios da Indústria, da Energia e do Trabalho do Governo de Maharashtra.
II. Regimes nacionais
1. Regime de licença prévia/Autorizações antecipadas de abatimentos [«Advance Licence Scheme (ALS)/Advance Release Orders (ARO)»]
a) Base jurídica
(18)
Este regime está descrito pormenorizadamente nos pontos 4.1.1 a 4.1.14 do documento sobre a política de exportação e de importação para 2002-2007 e nos capítulos 4.1 a 4.30 do volume I do respectivo manual de procedimentos para 2002-2007.
b) Elegibilidade
(19)
Não se apurou que a Garware tenha recorrido ao regime ALS/ARO durante o período de inquérito, pelo que não é necessário analisar a compensação deste regime.
2. Regime de créditos sobre os direitos de importação [«Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)»]
a) Base jurídica
(20)
O regime de DEPB está descrito pormenorizadamente no ponto 4.3 do documento sobre a política de exportação e de importação 2002-2007 e no capítulo 4 do volume I do respectivo manual de procedimentos para 2002-2007. À data do inquérito inicial, existiam dois tipos de DEPB - antes da exportação e pós-exportação. Dado que o DEPB antes da exportação foi extinto em Abril de 2000, apenas o tipo de DEPB pós-exportação foi objecto de inquérito.
b) Elegibilidade
(21)
Qualquer produtor-exportador ou comerciante-exportador pode beneficiar deste regime. A Garware beneficiou deste regime durante o período de inquérito.
c) Aplicação prática
(22)
Qualquer exportador elegível pode requerer crédito ao abrigo do regime de DEPB num montante correspondente a uma determinada percentagem do valor dos produtos exportados ao abrigo deste regime. As autoridades indianas fixaram as taxas de DEPB para a maior parte dos produtos, incluindo o produto em causa, calculadas com base nas normas-padrão sobre os inputs-outputs (SION - standard input-output norms), que têm em conta um conteúdo presumível de inputs importados no produto exportado, bem como a incidência dos direitos aduaneiros nessas importações, independentemente de estes terem ou não sido pagos.
(23)
Para poder beneficiar das vantagens concedidas por este regime, a empresa deve exportar. No momento da operação de exportação, o exportador deve apresentar às autoridades indianas uma declaração, na qual indica que as exportações em causa são efectuadas ao abrigo do regime de DEPB. Para que as mercadorias possam ser exportadas, as autoridades aduaneiras indianas emitirão, no âmbito do procedimento de expedição, o respectivo documento de que consta, nomeadamente, o montante do crédito do DEPB que deve ser concedido para a operação de exportação em causa. Nesse momento, o exportador toma conhecimento da vantagem de que beneficiará. A partir do momento em que as autoridades aduaneiras emitem um documento de expedição relativo às exportações, o governo indiano não tem qualquer poder para decidir da concessão de um crédito ao abrigo do regime de DEPB. A taxa de DEPB aplicável para calcular a vantagem corresponde à taxa vigente no momento da declaração de exportação. Por conseguinte, é impossível alterar retroactivamente o nível da vantagem.
(24)
Foi igualmente estabelecido que, de acordo com as normas de contabilidade indianas, os créditos de DEPB podem ser registados segundo o princípio da especialização de exercícios enquanto receitas nas contas comerciais, no momento do cumprimento da obrigação de exportação.
(25)
Estes créditos podem ser utilizados para o pagamento dos direitos aduaneiros de importações ulteriores de mercadorias não sujeitas a restrições de importação, com excepção dos bens de equipamento. As mercadorias importadas deste modo podem ser vendidas no mercado interno (sujeitas ao imposto sobre as vendas) ou utilizadas para outros fins.
(26)
Os créditos do regime de DEPB são transmissíveis e válidos por um período de 12 meses a contar da data da sua concessão.
(27)
Um pedido de créditos de DEPB pode abranger até 25 operações de exportação ou, se for apresentado por via electrónica, uma quantidade ilimitada de operações de exportação. Não existem, de facto, prazos rigorosos para a apresentação dos pedidos de créditos de DEPB, uma vez que os prazos mencionados no capítulo 4.47 do volume I do manual de procedimentos para 2002-07 são sempre contados a partir da operação de exportação mais recente incluída num determinado pedido de créditos de DEPB.
(28)
A empresa chamou a atenção da Comissão para o facto de, em breve, este regime ser extinto e substituído por um regime alegadamente «compatível com a OMC», que produz efeitos a partir de 1 de Abril de 2006. Estava previsto que o DEPB se extinguisse em 1 de Abril de 2005. Contudo, dado que o regime que o deveria substituir ainda não estava em condições de ser aplicado, decidiu-se prorrogar a vigência do DEPBS até 1 de Abril de 2006. A empresa não confirmou se o novo regime entrou finalmente em vigor nesta data. De qualquer forma, esta alegada alteração teria ocorrido fora do período de inquérito do reexame.
d) Conclusões sobre o regime de DEPB
(29)
No âmbito do regime de DEPB, são concedidas subvenções na acepção do artigo 2.o, do n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. Um crédito ao abrigo do regime de DEPB é uma contribuição financeira do governo indiano, já que acaba por ser utilizado para compensar os direitos de importação, reduzindo deste modo as receitas aduaneiras da administração indiana que habitualmente resultariam desses direitos. Além disso, o crédito ao abrigo do regime de DEPB concede uma vantagem ao exportador, na medida em que aumenta a liquidez da empresa.
(30)
Além disso, o regime de DEPB está subordinado juridicamente aos resultados das exportações, pelo que se considera ser de carácter específico e passível de medidas de compensação, em conformidade com a alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base.
(31)
Este regime não pode ser considerado um regime autorizado de devolução nem um regime de devolução relativo a inputs de substituição, na acepção do artigo 2.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii) do regulamento de base, na medida em que não está em conformidade com as regras rigorosas previstas na alínea i) do anexo I, no anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no anexo III (definição e regras aplicáveis aos regimes de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O exportador não é obrigado a consumir efectivamente durante o processo de produção as mercadorias importadas com isenção de direitos, nem o montante do crédito é calculado em relação aos inputs efectivamente utilizados. Além disso, não existe nenhum sistema ou procedimento que permita confirmar quais os inputs que são consumidos durante o processo de produção do produto exportado ou se se procedeu a um pagamento em excesso dos direitos de importação, na acepção da alínea i) do anexo I e dos anexos II e III do regulamento de base. Por último, refira-se que os exportadores podem beneficiar do regime de DEPB independentemente do facto de importarem ou não inputs. Para obter a vantagem, os exportadores devem simplesmente exportar mercadorias, não sendo obrigados a demonstrar se importaram ou não inputs. Tal significa que mesmo os exportadores que adquirem todos os seus inputs a nível nacional e não importam mercadorias passíveis de ser utilizadas como inputs podem beneficiar de vantagens ao abrigo do regime de DEPB.
e) Cálculo do montante da subvenção
(32)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o e com o artigo 5.o do regulamento de base, o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação foi calculado em termos da vantagem concedida ao beneficiário, tal como apurada durante o período de inquérito do reexame. A este respeito, considerou-se que é concedida ao beneficiário uma vantagem no momento em que ocorre a operação de exportação ao abrigo deste regime. Nesse momento, o governo indiano é obrigado a renunciar à cobrança dos direitos aduaneiros, o que constitui uma contribuição financeira na acepção do artigo 2.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii) do regulamento de base.
(33)
Tendo em conta o que precede, considera-se adequado estabelecer que a vantagem concedida ao abrigo do regime de DEPB corresponde à soma dos créditos obtidos em relação a todas as operações de exportação efectuadas ao abrigo deste regime durante o período de inquérito. A empresa indicou que a taxa aplicável ao regime de DEPB foi reduzida de 11 % para 8 %, com efeitos a partir de 26 de Maio de 2005, pelo que esta alegada alteração ocorreu fora do período de inquérito do reexame. Por conseguinte, os efeitos e a pertinência desta alteração não puderam ser verificados e esta alegação tem de ser rejeitada em conformidade com o artigo 5.o do regulamento de base.
(34)
Em conformidade com a alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base, as despesas necessárias para obter a subvenção foram deduzidas dos créditos recebidos para determinar o montante da subvenção a utilizar como numerador.
(35)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações durante o período de inquérito do reexame, considerado o denominador adequado, dado que a subvenção está dependente dos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A Garware beneficiou deste regime durante o período de inquérito, tendo obtido subvenções de 10,3 %.
3. Regime aplicável às unidades orientadas para a exportação (REOU)/Regime aplicável às zonas económicas especiais (RZEE)
a) Base jurídica
(36)
Estes regimes são descritos pormenorizadamente nos capítulos 6 (RUOE) e 7 (RZEE) do documento sobre a política de exportação e de importação para 2002-2007, assim como no volume I do respectivo manual de procedimentos para 2002-2007.
b) Elegibilidade
(37)
Não se apurou que a Garware tenha sido constituída ao abrigo destes regimes durante o período de inquérito, pelo que não é necessário analisar a respectiva compensação.
4. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações («Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG»)
a) Base jurídica
(38)
O regime EPCG está descrito pormenorizadamente no capítulo 5 do documento sobre a política de exportação e de importação 2002-2007 e no capítulo 5 do volume I do respectivo manual de procedimentos para 2002-2007.
b) Elegibilidade
(39)
São elegíveis para este regime os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores «ligados» a fabricantes ou prestadores de serviços. Apurou-se que a Garware beneficiou deste regime durante o período de inquérito.
c) Aplicação prática
(40)
A empresa, que assume a obrigação de exportar, é autorizada a importar bens de equipamento (bens de equipamento novos e - desde Abril de 2003 - também em segunda mão, até 10 anos de idade) a uma taxa reduzida dos direitos aplicáveis. Para o efeito, a pedido e mediante pagamento de uma taxa, o Governo indiano emite uma licença EPCG. Desde Abril de 2000, este regime prevê a aplicação de uma taxa reduzida dos direitos de importação de 5 % relativamente a todos os bens de equipamento adquiridos no âmbito desse regime. Para que a obrigação de exportação seja cumprida, os bens de equipamento importados devem ser utilizados para fabricar, num dado período, determinadas quantidades de mercadorias a exportar.
d) Conclusões sobre o regime EPCG
(41)
No âmbito do regime EPCG, são concedidas subvenções na acepção do artigo 2.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. A redução dos direitos constitui uma contribuição financeira do Governo indiano, na medida em que diminui as receitas aduaneiras que de outro modo obteria. Além disso, a redução dos direitos concede uma vantagem ao exportador, na medida em que aumenta a sua liquidez.
(42)
Acresce que o regime EPCG está subordinado juridicamente aos resultados das exportações, porquanto as respectivas licenças não podem ser obtidas sem que seja assumido o compromisso de exportar. Considera-se, por conseguinte, que tem um carácter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com a alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base.
(43)
Este regime não pode ser considerado um regime autorizado de devolução nem um regime de devolução relativo a inputs de substituição, na acepção do artigo 2.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii) do regulamento de base. Os bens de equipamento não são contemplados pelos regimes autorizados, tal como previsto na alínea i) do anexo I do regulamento de base, dado que não são consumidos no processo de produção dos produtos exportados.
e) Cálculo do montante da subvenção
(44)
O numerador foi determinado da seguinte forma: em conformidade com o n.o 3 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante da subvenção foi calculado com base nos direitos aduaneiros não cobrados sobre as importações de bens de equipamento, repartidos por um período que reflecte o período de amortização normal desse tipo de bens de equipamento na indústria das películas de poli(tereftalato de etileno). A este montante foram acrescentados juros, com vista a repercutir o valor total da vantagem auferida ao longo do período. Em conformidade com alínea a) do n.o 1 do artigo 7.o do regulamento de base, foram deduzidas do montante da subvenção as despesas necessárias para a sua obtenção.
(45)
Em conformidade com os n.os 2 e 3 do artigo 7.o do regulamento de base, o referido montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios relativo às exportações durante o período de inquérito do reexame, considerado o denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações. A subvenção obtida pela Garware é de 1,8 %.
5. Regime aplicável ao imposto sobre o rendimento («Income Tax Exemption Scheme - ITES»)
a) Base jurídica
(46)
A base jurídica deste regime consta da lei relativa ao imposto sobre o rendimento de 1961, a qual é alterada anualmente pela Lei das Finanças. Esta última estabelece anualmente a base para a cobrança de impostos, bem como as diversas isenções e deduções que podem ser requeridas. As empresas exportadoras podem requerer a isenção do imposto sobre o rendimento ao abrigo das secções 10A, 10B e 80HHC da lei relativa ao imposto sobre o rendimento de 1961.
b) Aplicação prática
(47)
Não se apurou que a Garware tenha recorrido a qualquer benefício ao abrigo do regime ITE, pelo que não é necessário analisar a respectiva compensação.
6. Regime de créditos à exportação («Export Credit Scheme - ECS»)
a) Base jurídica
(48)
O regime é descrito pormenorizadamente na circular de base IECD n.o 5/04.02.01/2002-03 (créditos à exportação em divisas estrangeiras) e na circular de base IECD n.o 10/04.02.01/2003-04 (créditos à exportação em rupias) do Banco Central da Índia, dirigidas a todos os bancos comerciais da Índia.
b) Elegibilidade
(49)
Podem beneficiar deste regime os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores. Apurou-se que a Garware beneficiou deste regime durante o período de inquérito.
c) Aplicação prática
(50)
No âmbito deste regime, o Banco Central da Índia fixa valores máximos imperativos para as taxas de juro aplicáveis aos créditos à exportação em rupias e em divisas que os bancos comerciais estão autorizados a cobrar «para que os exportadores possam aceder ao crédito a taxas competitivas a nível internacional». Este regime consiste em dois sub-regimes: o crédito à exportação antes da expedição (packing credit), que cobre os créditos concedidos a um exportador para financiar a aquisição, transformação, fabricação, acondicionamento e/ou expedição de mercadorias antes da exportação; e o crédito à exportação pós-expedição, no âmbito do qual são concedidos empréstimos para reforço dos fundos de maneio, a fim de financiar créditos sobre exportações. O Banco Central da Índia dá também instruções aos bancos no sentido de destinarem um dado montante do respectivo crédito bancário líquido para financiamento das exportações.
(51)
Por força das referidas circulares de base do Banco Central da Índia, os exportadores podem obter créditos à exportação a taxas de juro preferenciais, em comparação com as taxas de juro dos créditos comerciais normais («créditos de tesouraria»), que são fixadas com base nas condições do mercado.
d) Conclusão sobre o ECS
(52)
Em primeiro lugar, ao reduzir os custos financeiros relativamente às taxas de juro vigentes no mercado, as taxas de juro preferenciais referidas supra concedem ao exportador em causa uma vantagem, na acepção do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. Apesar de as taxas de crédito preferenciais no âmbito do ECS serem concedidas por bancos comerciais, esta vantagem constitui uma contribuição financeira dos poderes públicos na acepção da alínea iv) do n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base. O Banco Central da Índia é uma entidade pública, sendo por conseguinte abrangido pela definição de «poderes públicos» prevista no n.o 3 do artigo 1.o do regulamento de base, e formula orientações destinadas aos bancos comerciais no sentido de concederem empréstimos preferenciais às empresas exportadoras. A concessão destes empréstimos preferenciais é equivalente a uma subvenção, que se considera ter um carácter específico e ser passível de medidas de compensação, uma vez que as taxas de juro preferenciais estão subordinadas aos resultados das exportações, nos termos da alínea a) do n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base.
e) Cálculo do montante da subvenção
(53)
O montante da subvenção foi calculado com base na diferença entre as taxas de juro aplicadas aos créditos à exportação no decurso do período de inquérito e o montante que deveria ser normalmente pago, se fossem cobradas as taxas de juro em vigor no mercado para os créditos comerciais normais utilizados pela empresa. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante da subvenção (numerador) foi repartido pelo volume de negócios total das exportações durante o período de inquérito do reexame, considerado o denominador adequado, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações e não foi concedida em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A Garware tirou partido das vantagens ao abrigo do ECS e obteve uma subvenção de 1,2 %.
7. Certificado de reaprovisionamento de mercadorias que beneficiam de isenção de direitos de importação («Duty free replenishment certificate - DFRC»)
a) Base jurídica
(54)
A base jurídica para este regime consta dos pontos 4.2.1 a 4.2.7 do documento sobre a política de exportação e de importação para 2002-2007 e dos capítulos 4.31 a 4.36 do volume I do respectivo manual de procedimentos para 2002-2007.
b) Aplicação prática
(55)
Não se apurou que a Garware tenha tirado partido de qualquer vantagem ao abrigo do DFRC, pelo que não é necessário analisar a respectiva compensação.
III. Regimes regionais
a) Base jurídica
(56)
Para incentivar a dispersão das indústrias para zonas menos desenvolvidas, o governo de Maharashtra, concede, desde 1964, incentivos para a criação/expansão de unidades nas regiões em desenvolvimento desse estado, regime que é normalmente designado por «medidas de incentivo». O regime foi alterado várias vezes desde a sua criação, tendo o regime de 1993 sido aplicado de 1 de Outubro de 1993 a 31 de Março de 2001, enquanto a última versão (regime de 2001) foi adoptada em 31 de Março de 2001 e prevê-se que vigore até 31 de Março de 2006. As medidas de incentivo do governo de Maharashtra contemplam vários sub-regimes, sendo os principais: a isenção do imposto local sobre as vendas e o reembolso do imposto de octroi.
b) Elegibilidade
(57)
Para serem elegíveis, as empresas devem investir nas áreas menos desenvolvidas, quer mediante a implantação de novas instalações industriais, quer através de importantes investimentos na expansão ou diversificação de instalações industriais já existentes. Estas áreas estão classificadas em função do respectivo desenvolvimento económico em diversas categorias (por exemplo, áreas pouco desenvolvidas, áreas menos desenvolvidas e áreas muito pouco desenvolvidas). O principal critério para determinar o montante dos incentivos é a área em que está ou será instalada a empresa, bem como a dimensão dos investimentos previstos.
c) Aplicação prática
(58)
Isenção do imposto local sobre as vendas: as mercadorias estão normalmente sujeitas ao imposto nacional sobre as vendas (no caso de vendas entre estados) ou ao imposto estadual sobre as vendas (no caso das vendas dentro do mesmo estado) a níveis que variam em função do(s) estado(s) em que são efectuadas as transacções. Não há impostos sobre as vendas de mercadorias importadas ou exportadas, mas as vendas no mercado interno estão sujeitas ao imposto sobre as vendas às taxas aplicáveis. Segundo este regime de isenção, as unidades designadas não são obrigadas a cobrar quaisquer impostos sobre as vendas nas suas transacções. Da mesma forma, as unidades designadas estão isentas do pagamento do imposto local sobre as vendas quando adquirem mercadorias a um fornecedor elegível para o regime. Enquanto a transacção de venda não concede qualquer vantagem à unidade designada de venda, a transacção de compra concede uma vantagem à unidade designada de compra. Apurou-se que a Garware beneficiou desta isenção durante o período de inquérito.
(59)
Reembolso do imposto de octroi: Este imposto é cobrado pelos governos de vários estados indianos, incluindo o estado de Maharashtra, sobre as mercadorias que entram nos limites territoriais de uma cidade ou distrito. As empresas industriais podem obter um reembolso do imposto de octroi por parte do governo de Maharashtra, quando as suas instalações estão situadas em determinadas cidades e distritos específicos no território do estado. O montante total que pode ser objecto de reembolso está limitado a 100 % do investimento em capital fixo. Apurou-se que a Garware beneficiou deste reembolso durante o período de inquérito.
d) Conclusão sobre as medidas de incentivo do governo de Maharashtra
(60)
No âmbito das medidas de incentivo do governo de Maharashtra são concedidas subvenções na acepção do artigo 2.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. Os dois sub-regimes analisados supra constituem uma contribuição financeira do governo de Maharashtra, na medida em que diminuem as receitas que de outro modo este obteria. Além disso, este reembolso/isenção concede uma vantagem às empresas, na medida em que aumenta a sua liquidez.
(61)
A empresa indicou que o imposto sobre as vendas foi abolido em 1 de Abril de 2005 e que o governo de Maharashtra introduziu um regime de «imposto sobre o valor acrescentado», nos termos do qual a empresa é obrigada a pagar a taxa total. Contudo, esta alegada alteração ocorreu após o termo do período de inquérito, pelo que os seus efeitos e relevância não puderam ser verificados. De qualquer forma, não foram apresentados quaisquer elementos de prova pertinentes relacionados com o regime e as obrigações da empresa ao abrigo dele. Em conformidade com o artigo 5.o do regulamento de base, esta alegação teve de ser rejeitada.
(62)
Só podem beneficiar do regime as empresas que tenham investido em certas áreas geográficas especificamente designadas no território do estado de Maharashtra. Este regime não é acessível às empresas estabelecidas fora dessas zonas. O nível dos benefícios difere em função da área em questão. Considera-se, por conseguinte, que se trata de uma subvenção específica passível de medidas de compensação em conformidade com a alínea a) do n.o 2 do artigo 3.o e o n.o 3 do artigo 3.o do regulamento de base.
e) Cálculo do montante da subvenção
(63)
No que respeita à isenção do imposto sobre as vendas, o montante da subvenção foi calculado com base no montante dos impostos sobre as vendas que seriam normalmente devidos durante o período de inquérito do reexame e que não foram cobrados no âmbito do regime. Do mesmo modo, no que se refere ao imposto de octroi, a vantagem auferida pelo exportador foi calculada em função do montante do imposto de octroi reembolsado durante o período de inquérito. Nos termos do n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, o montante das subvenções (numerador) foi repartido pelo total das vendas durante o período de inquérito do reexame, considerado um denominador adequado, dado que as subvenções não estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. Durante o referido período, a Garware beneficiou destes regimes, tendo obtido subvenções de 1,6 %.
IV. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(64)
O montante das subvenções passíveis de medidas de compensação em conformidade com as disposições do regulamento de base, expresso ad valorem, para o produtor-exportador objecto de inquérito é de 14,9 %. Este montante da subvenção supera o limiar de minimis referido no n.o 5 do artigo 14.o do regulamento de base.
(em %)
Regime
DEPB
EPCG
ECS
Medidas de Incentivo do governo de Maharashtra
Total
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Considera-se, portanto, que, nos termos do artigo 19.o do regulamento de base, as medidas actualmente em vigor já não bastam para neutralizar as subvenções passíveis de medidas de compensação que causam prejuízo à indústria comunitária.
V. Carácter duradouro da alteração das circunstâncias relacionadas com a subvenção
(66)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 19.o do regulamento de base, procurou-se determinar se a continuação das medidas em vigor não bastaria para neutralizar a subvenção passível de medidas de compensação que causa o prejuízo.
(67)
Foi estabelecido que, durante o período de inquérito, a Garware continuou a beneficiar de subvenções passíveis de medidas de compensação concedidas pelas autoridades indianas. Além disso, a taxa de subvenção apurada no decurso do presente reexame é consideravelmente mais elevada do que a determinada durante o inquérito inicial. Os regimes de subvenção acima analisados continuam a conferir vantagens. Com excepção do regime de DEPB e do reembolso do imposto sobre as vendas, não há qualquer indício de que esses programas venham a ser progressivamente extintos num futuro previsível. Segundo a Garware, a entrada em vigor do regime que substituirá o regime de DEPB estava prevista para 1 de Abril de 2006. A empresa não confirmou se esta substituição se verificou de facto. A situação decorrente de uma substituição do regime de DEBP por um regime alegadamente «compatível com a OMC», sobre o qual a Comissão não dispõe de informações, terá de ser avaliada em devido tempo. Na ausência de quaisquer elementos de prova fundamentados sobre a substituição do regime de DEBP, considera-se que, para as necessidades do presente reexame, este regime continua em vigor. Do mesmo modo, a empresa não forneceu quaisquer pormenores sobre o regime «similar ao IVA» que, alegadamente, substituiu o imposto sobre as vendas no estado de Maharashtra após o termo do período de inquérito, pelo que, para as necessidades do presente reexame, se considerou que o regime de imposto sobre as vendas continua em vigor.
(68)
Uma vez que se verificou que a empresa beneficia de níveis de subvenção muito mais elevados do que no passado e sendo provável que continue a receber subvenções de montante mais elevado do que o determinado no inquérito inicial, conclui-se que a continuação da medida em vigor não basta para neutralizar a subvenção passível de medidas de compensação que causa o prejuízo. Por conseguinte, o nível das medidas deve ser alterado para repercutir as novas conclusões.
VI. Conclusão
(69)
Atendendo às conclusões tiradas em relação ao nível de subvenção da Garware e à insuficiência das actuais medidas para neutralizar as subvenções apuradas passíveis de medidas de compensação, o direito de compensação sobre as importações da Garware relativamente ao produto em causa deve ser alterado, de modo a repercutir os novos níveis de subvenção apurados.
(70)
O direito de compensação alterado previsto no considerando 72 infra foi estabelecido em função da nova taxa de subvenção apurada durante o presente reexame, uma vez que a margem de prejuízo calculada no inquérito inicial continua a ser mais elevada.
(71)
Uma vez que, nos termos do n.o 1 do artigo 24.o do regulamento de base e do n.o 1 do artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 384/96, nenhum produto deve estar sujeito simultaneamente a direitos anti-dumping e de compensação para fazer face a uma mesma situação resultante de dumping ou de subvenção das exportações, o direito de compensação correspondente à subvenção das exportações (13,3 %), apurado em resultado do presente inquérito, deve ser deduzido do direito anti-dumping instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1676/2001. Na sequência da alteração deste último diploma, efectuada pelo Regulamento (CE) n.o 366/2006, foi estabelecida para a Garware uma margem de dumping de 20,1 %. A este valor foram deduzidos 2,7 % para reflectir o direito de compensação então em vigor, correspondente às subvenções à exportação, tendo, assim, sido instituído para a empresa um direito anti-dumping de 17,4 %. Em resultado do presente reexame, serão deduzidos mais 10,6 % do respectivo direito anti-dumping, de modo a repercutir o direito de compensação correspondente às subvenções à exportação apuradas. Assim, o direito anti-dumping instituído para a Garware deve ser reduzido naquele valor para 6,8 %.
(72)
Com base no exposto, os montantes propostos dos direitos relativos à Garware, expressos em percentagem do preço CIF, fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, são os seguintes:
(em %)
Margem de subvenção à exportação
Margem total de subvenção
Margem de dumping
Direito de compensação
Direito anti-dumping
Taxa do direito total
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
A Garware, o governo indiano e os requerentes foram informados dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a alteração das medidas em vigor, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentar observações. Nem a Garware nem o governo indiano apresentaram quaisquer observações; as observações dos requerentes manifestam a sua concordância com as conclusões tiradas pela Comissão.
(74)
As taxas dos direitos de compensação e anti-dumping individuais para a empresa especificadas no presente regulamento foram estabelecidas com base nas conclusões dos inquéritos que levaram à adopção do Regulamento (CE) n.o 367/2006 e do Regulamento (CE) n.o 366/2006, bem como nas conclusões do presente reexame. Reflectem a situação relativamente à Garware no momento do reexame. As taxas do direito (contrariamente ao direito a nível nacional aplicável a «todas as outras empresas») aplicam-se exclusivamente às importações de produtos originários do país em causa produzidos pelas referidas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados produzidos por qualquer outra empresa cuja firma e o endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, ficando sujeitas à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(75)
Qualquer pedido de aplicação de taxas individuais do direito de compensação e anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da designação da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (9), acompanhado de todas as informações úteis, designadamente as relativas a eventuais modificações das actividades da empresa ligadas à produção, vendas no mercado interno e vendas para exportação, decorrentes dessa alteração de designação ou da criação dessas novas entidades de produção ou de venda,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 367/2006 do Conselho passa a ter a seguinte redacção:
«2. A taxa do direito aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, relativamente aos produtos importados fabricados na Índia pelas empresas a seguir enumeradas, é a seguinte:
País
Empresa
Direito definitivo (%)
Código adicional Taric
Índia
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Índia
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
12,5
A027
Índia
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Índia
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Índia
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Índia
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Índia
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Índia
Todas as outras empresas
19,1
A999»
Artigo 2.o
O n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1676/2001 do Conselho passa a ter a seguinte redacção:
«2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, é a seguinte para os produtos originários de:
País
Empresa
Direito definitivo (%)
Código adicional Taric
Índia
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
Índia
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
0,0
A027
Índia
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Índia
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Índia
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Índia
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Índia
Todas as outras empresas
17,3
A999
Coreia do Sul
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Coreia do Sul
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Coreia do Sul
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Coreia do Sul
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Coreia do Sul
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Coreia do Sul
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Coreia do Sul
Todas as outras empresas
13,4
A999»
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 25 de Agosto de 2006.