ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. listopadu 2006,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska
(2006/781/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 11. ledna 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 29. listopadu 2005 podala Pracovní skupina proti nekalým obchodním praktikám v Evropě (dále jen „TUBE“ nebo „žadatel“) jménem dvou výrobců (dále jen „žádající výrobci“), a to AB Ekranas (dále jen „Ekranas“) a Ecimex Group A.S. (dále jen „Ecimex“), kteří představují významný podíl celkové výroby barevných televizních obrazovek ve Společenství. Podnět obsahoval evidentní důkazy o dumpingu barevných televizních obrazovek pocházejících z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně oznámila žadateli, výrobcům ve Společenství uvedeným v podnětu, ostatním známým výrobcům ve Společenství, orgánům dotčených vyvážejících zemí, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, jakož i sdružením, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žádající výrobci, ostatní výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a uživatelé vyjádřili své stanovisko. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k předpokládanému vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nezbytný, a pokud ano, aby mohla vybrat vzorek, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související z dotčeným výrobkem v období od 1. ledna do 31. prosince 2005 tak, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Ve lhůtě stanovené k tomuto účelu se přihlásili a požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v ČLR. Komise rozhodla, že v daném případě není výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR.
(9)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník obdržela od dvou vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce v Koreji, v Malajsii a v Thajsku, od jednoho dovozce do Společenství, který je ve spojení s jedním z čínských vývozců a s korejským vývozcem, od jednoho obchodníka se sídlem v jiné zemi, než jsou dotčené země nebo Společenství, který je ve spojení s jedním čínským vývozcem, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho uživatele ve Společenství, který není ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství
-
AB Ekranas, Panevezys, Litva a společnost, která je s touto společností ve spojení, Farimex S.A., Ženeva, Švýcarsko,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polsko, (dále jen „Thomson“);
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
vyvážející výrobce v Koreji
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Soul;
d)
vyvážející výrobce v Malajsii
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemsko).
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů souvisejících s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou barevné televizní obrazovky, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, pocházející z ČLR, Koreje, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99.
(13)
Dotčený výrobek může mít úhlopříčku obrazovky (tj. aktivní části obrazovky měřenou v přímé linii) jakékoli velikosti, poměr šířka/výška jakékoli hodnoty a rozteč (tj. rozestup mezi dvěma čarami stejné barvy ve středu obrazovky) nejméně 0,4 mm. Výrobky mohou být dále specifikovány plochostí obrazovky: vypouklé obrazovky (včetně poloplochých/pravoúhlých), ploché obrazovky a úplně ploché („real flat“) nebo ploché tenké („flat-slim“) obrazovky. Mohou fungovat na frekvenci 50, 60 nebo 100 Hz. Tyto výrobky se používají hlavně (ne však výhradně) v barevných televizorech.
(14)
Dotčený výrobek se obvykle označuje jako 14palcové, 15palcové, 20palcové atd. obrazovky podle úhlopříčky obrazovky a při uvádění na trh se rozměry udávají v palcích. Na trhu se obvykle prodává jako hotová obrazovka, což je případ žádajících výrobců ve Společenství. Někteří vyvážející výrobci však prodávají barevné televizní obrazovky před dokončením, tj. bez jednoho či několika dílů, zejména vychylovací cívky. V těchto případech se barevné televizní obrazovky označují jako „holé“ obrazovky. Šetření prokázalo, že tyto obrazovky již mají základní fyzikální a technické vlastnosti jako hotové barevné televizní obrazovky. S hotovými barevnými televizními obrazovkami proto představují jeden výrobek.
2. Obdobný výrobek
(15)
Mezi základními fyzikálními a technickými vlastnostmi a užitím dotčeného výrobku a barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných na příslušných domácích trzích v ČLR, Koreji, Thajsku a Malajsii, která rovněž sloužila jako analogická země, jakož i barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, neexistují žádné rozdíly.
(16)
Tyto výrobky se proto považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.
(18)
O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Žádost o statut tržního hospodářství podala rovněž společnost se sídlem v ČLR, která je ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců a která se podílí na výrobě dotčeného výrobku. Je obvyklou praxí Komise zjišťovat, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje celá skupina společností ve spojení. U těchto tří společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
(19)
Šetření odhalilo, že obě společnosti, které požádaly o status tržního hospodářství, splnily všechny podmínky pro přiznání tohoto statusu.
(20)
Status tržního hospodářství byl přiznán těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Běžná hodnota
2.1. Obecná metodika
(21)
Níže popsaná obecná metodika se použila pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Thajsku a Malajsii a pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž byl přiznán status tržního hospodářství. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují témata, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifická.
2.1.1. Celková reprezentativnost
(22)
V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého dotčeného vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
2.1.2. Srovnání typů výrobku
(23)
Komise následně určila typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Použila přitom tato kritéria: úhlopříčka viditelné obrazovky v palcích, poměr šířka/výška, typ obrazovky (vypouklá, plochá nebo tenká plochá), rozteč v milimetrech a frekvence.
2.1.3. Specifická reprezentativnost typu výrobku
(24)
Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
2.1.4. Posouzení běžného obchodního styku
(25)
Komise u každého vyvážejícího výrobce v každé vyvážející zemi následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(26)
To bylo provedeno stanovením podílu ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobku nezávislým odběratelům během období šetření.
(27)
Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.
(29)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.
(30)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný každým z dotčených spolupracujících vyvážejících výrobců z domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a oznámené prodejní, správní a režijní náklady před tím, než byly použity k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a pro výpočet běžných hodnot, upraveny.
2.2. ČLR
2.2.1. Společnosti, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(31)
Jelikož oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR byl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota se stanovila v souladu s metodikou uvedenou ve 21. až 30. bodu odůvodnění na základě údajů, které tito výrobci poskytli o svých cenách na domácím trhu a o svých výrobních nákladech na dotčený výrobek. Běžná hodnota mohla být založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnosti měly u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. U jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
2.2.2. Analogická země
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení musí být v případě hospodářství v procesu transformace běžná hodnota pro společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.
(33)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako příslušnou analogickou zemi Malajsii, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky.
(34)
Proti výběru Malajsie jako analogické země nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.
(35)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že Malajsie je konkurenčním trhem, jehož velikost je reprezentativní, byl vyvozen závěr, že Malajsie představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3. Korea, Malajsie, Thajsko
(36)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v každé z výše uvedených zemí byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodikou uvedenou v 21. až 30. bodu odůvodnění. Pro malajského výrobce mohla být běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnost měla u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. Pro korejského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jeden z celkem dvou typů výrobku vyvážených do Společenství a pro thajského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jediný typ výrobku. Pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku, ke stanovení běžné hodnoty byly použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech této společnosti a výrobních nákladech výrobce, který je s ní ve spojení, jelikož obě tyto společnosti působily jako jeden plně integrovaný podnik, pokud jde o dotčený výrobek. Pro jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
3. Vývozní cena
(37)
V případě vývozu pro konečné uživatele ve spojení (výrobce barevných televizorů) ve Společenství nebyly tyto prodeje při výpočtu dumpingového rozpětí brány v úvahu, jelikož na výrobek vyráběný konečnými uživateli se šetření nevztahovalo. Objem těchto prodejů byl poměrně nízký (mírně nad 10 % celkového vývozu dotčených společností do EU) a mělo se za to, že reprezentativní obrázek poskytuje prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(38)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
(39)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce ve spojení, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za kterou byly dovážené výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu. V tomto případě byly všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a zisk upraveny.
(40)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě cen při prvním dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
3.1. ČLR
(41)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uskutečňoval vývoz do Společenství buď přímo pro nezávislé odběratele, nebo prostřednictvím dvou společností ve spojení se sídlem ve Společenství. Druhý vyvážející výrobce uskutečňoval veškerý vývoz pro nezávislé odběratele ve Společenství prostřednictvím společnosti, která je s ním ve spojení a která má sídlo mimo Společenství.
(42)
Jedna ze společností, které jsou ve spojení s prvním vyvážejícím výrobcem, při šetření nespolupracovala, jelikož neposkytla odpověď na dotazník určený pro společnosti ve spojení, jež se podílejí na prodeji nebo uvádění dotčeného výrobku určeného pro Evropské společenství na trh. Vyvážející výrobce uvedl, že prodej uskutečněný prostřednictvím této společnosti by se neměl považovat za související prodej, jelikož mezi dotčenými společnostmi již údajně neexistuje faktické sdružení. Přinejmenším v období šetření však mezi nimi existoval právní vztah, jak je definován v článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), a to z důvodu společné hlavní mateřské společnosti. Proto vzhledem k této zjevné částečné spolupráci Komise poté, co dotčeného vyvážejícího výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce, použila dostupné skutečnosti ke stanovení vývozní ceny za prodeje uskutečněné prostřednictvím této nespolupracující společnosti ve spojení podle článku 18 základního nařízení.
(43)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v případě, že by se dotčené společnosti považovaly za společnosti ve spojení, prodeje uskutečněné prostřednictvím nespolupracující společnosti ve spojení pro konečného odběratele by se měly rovněž považovat za související prodeje, a to vzhledem k výhradním smluvním ujednáním mezi konečným odběratelem a hlavní mateřskou společností vyvážejícího výrobce, a neměly by se proto brát v úvahu při výpočtu dumpingového rozpětí. Jelikož však podmínky stanovené v čl. 143 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2454/93 nebyly splněny, považovaly se prodeje dotčenému konečnému odběrateli za nesouvisející prodeje. V tomto ohledu byly ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli stanoveny tak, že se k vnitropodnikové ceně přičetla marže zjištěná v případě spolupracujícího dovozce ve spojení. Ke stanovení vývozní ceny na hranice Společenství byly v případě spolupracujícího dovozce provedeny úpravy (náklady mezi dovozem a prodejem, prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí) ceny při dalším prodeji podle výše uvedeného výpočtu.
(44)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců a s ohledem na skutečnost, že barevné televizní obrazovky náleží do stejné kategorie zboží dlouhodobé spotřeby jako barevné televizory (dále jen „BTV“), považovalo se za přiměřené použít za tímto účelem ziskové rozpětí ve výši 5 % jako v antidumpingovém řízení týkajícím se BTV (4).
3.2. Korea
(45)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím dovozce, který je s ním ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen při dalším prodeji nezávislým odběratelům.
(46)
K úpravě se použilo ziskové rozpětí uvedené v 44. bodu odůvodnění.
3.3. Malajsie, Thajsko
(47)
Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
4. Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu a na téže obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami, byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(49)
Na tomto základě byly u všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize a na služby zákazníkům (záruka), pokud byly použitelné a odůvodněné.
(50)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Koreji požádali o úpravu kvůli měnovým přepočtům v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tvrdili, že jelikož místní měny (CNY resp. KRW) zaznamenaly v průběhu období šetření vůči euru pokles, měla by být provedena odpovídající úprava fakturované částky v eurech za vývoz do Společenství. V této souvislosti bylo v rozporu s těmito tvrzeními zjištěno, že obě měny v období šetření zaznamenaly vůči euru růst. Proto se tato tvrzení považovala za neopodstatněná a byla zamítnuta.
(51)
Titíž vyvážející výrobci žádali úpravu obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bodem ii) základního nařízení a uvedli, že se jejich vývoz do Společenství uskutečňoval pro distributory, kdežto jejich domácí prodej pro konečné uživatele. V této souvislosti bylo zjištěno, že prvními nezávislými odběrateli na obou trzích byli koneční uživatelé. Žádost se proto považovala za neopodstatněnou a byla zamítnuta.
(52)
Titíž spolupracující vyvážející výrobci žádali úpravu ostatních činitelů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Společnosti tvrdily, že prudký pokles cen barevných televizních obrazovek v průběhu období šetření kvůli konkurenci ze strany plochých zobrazovacích jednotek postihl jejich ceny na domácím trhu a vývozní ceny odlišným způsobem. Tvrdili, že příčinou byla skutečnost, že objem prodejů na domácím trhu byl v průběhu období šetření rozložen rovnoměrně, kdežto jejich vývoz se soustředil pouze do části období šetření. Toto tvrzení však nebylo uznáno, jelikož nebylo prokázáno, že mělo vliv na srovnatelnost cen, ani nebylo prokázáno, že odběratelé kvůli tomuto činiteli platili na domácím trhu rozdílné ceny.
(53)
Úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly též provedeny ohledně rozdílů ve výši vrácení čínské DPH, protože bylo zjištěno, že v případě vývozu byly vráceny nižší částky DPH, než tomu bylo v případě domácího prodeje.
(54)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který uskutečňoval vývoz prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla provedena rovněž úprava vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož tento obchodník vykonával obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. Byla provedena úprava podle tohoto článku ve výši 2 %, poněvadž tato výše se považovala za přiměřenou při zohlednění provizí zaplacených nezávislým obchodním zástupcům podílejícím se na obchodu s dotčeným výrobkem.
5. Dumpingové rozpětí
5.1. Jednotlivá dumpingová rozpětí
(55)
Pro všechny vyvážející výrobce, jichž se šetření týkalo, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny jednotlivých typů výrobku, jak byly zjištěny výše, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Je zavedenou praxí Komise, že pro vyvážející výrobce ve spojení nebo výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, stanoví pouze jeden vážený průměr dumpingového rozpětí na základě jednotlivých dumpingových rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí.
(57)
V souladu s touto praxí bylo pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a výrobce ve spojení LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Rovněž bylo stanoveno jedno dumpingové rozpětí pro thajské spolupracující vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. a výrobce ve spojení Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Celostátní dumpingová rozpětí
(58)
V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(59)
Aby bylo možno stanovit celostátní dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(60)
V případě Malajsie a Thajska, kde byla úroveň spolupráce nízká, tj. méně než 80 %, se považovalo za správné, aby bylo pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno vyšší dumpingové rozpětí, než kolik činí nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Je důvod domnívat se, že nízká úroveň spolupráce vyplývá z toho, že u nespolupracujících vyvážejících výrobců v zemi, které se šetření týká, je dumping obecně vyšší než u spolupracujících vyvážejících výrobců. Mimoto neexistovaly žádné informace o tom, že by byl u některé nespolupracující společnosti dumping na nižší úrovni, a nedostatečná spolupráce by neměla být odměňována. Dumpingová rozpětí proto byla stanovena na základě nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typy výrobku jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích nebo nejvyšších rozpětí zjištěných pro reprezentativní operace jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích.
(61)
V případě Korejské republiky ukazuje mimořádně nízká úroveň spolupráce, tj. pouze 2 % celkového objemu vývozu podle statistických údajů Eurostatu, jednoznačně úmyslnou nedostatečnou spolupráci ze strany hlavních vyvážejících výrobců. S ohledem na tuto zvláštní situaci a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici vhodnější údaje, se považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující společnosti ve výši dumpingového rozpětí pro reprezentativní typ výrobku uvedeného v podnětu, konkrétně 15,0 %. Výše dumpingového rozpětí uvedená v podnětu byla ověřena odkazem na zveřejněné ceníky a statistické údaje Eurostatu.
(62)
V případě ČLR byla úroveň spolupráce velmi vysoká, jelikož objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci během období šetření, překročil objem dovozu podle statistických údajů Eurostatu, a nebyl důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. K odlišení spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž všem byl přiznán status tržního hospodářství, a možných jiných čínských vyvážejících výrobců, kteří při šetření nespolupracovali, se považovalo za správné stanovit pro ČLR celostátní dumpingové rozpětí na základě srovnání vývozních cen nejprodávanějších reprezentativních typů výrobku podle údajů Eurostatu a běžné hodnoty týchž typů výrobku v analogické zemi.
(63)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
a)
Čínská lidová republika
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
všechny ostatní společnosti
28,3 %
b)
Korejská republika
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd.
0 %
-
všechny ostatní společnosti
15,0 %
c)
Malajsie
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
všechny ostatní společnosti
14,5 %
d)
Thajsko
-
Thai CRT Co., Ltd a CRT Display Technology Co., Ltd.
41,4 %
-
všechny ostatní společnosti
47,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(64)
V průběhu období šetření obdobný výrobek vyrábělo ve Společenství sedm výrobců. Čtyři tito výrobci jsou však ve spojení s vývozci v dotčených zemích. Tyto čtyři společnosti mohly být proto vzhledem ke svému vztahu s vývozcem chráněny před nepříznivými důsledky dumpingu působícího újmu. To naznačuje rovněž skutečnost, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Považovalo se proto za správné vyloučit jejich výrobu z výroby ve Společenství a vyloučit je rovněž z definice výrobního odvětví Společenství. Po období šetření kromě toho dva z těchto čtyř výrobců výrobu definitivně ukončili.
(65)
Celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení proto představuje výroba tří výrobců, konkrétně společností Ekranas, Ecimex a Thomson.
(66)
Jak bylo uvedeno ve 2. bodu odůvodnění, podnět byl podán jménem dvou výrobců ve Společenství, a to společností Ekranas a Ecimex. Bylo zjištěno, že na tyto žadatele připadá hlavní podíl celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(67)
Je nutno poznamenat, že oba žadatelé, kteří v období šetření vyráběli obdobný výrobek, výrobu zastavili a v první polovině roku 2006 podali návrh na konkurz. Jelikož v současné době probíhá konkurzní řízení, není dosud jasné, zda bude výroba barevných televizních obrazovek společností Ekranas a Ecimex obnovena, nebo ne. Po zahájení řízení společnost Thomson Komisi informovala o své podpoře, pokud jde o podnět podaný skupinou TUBE, a při šetření náležitě spolupracovala. Proto se vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace, že by tito dva výrobci definitivně ukončili svou činnost, společnosti Ekranas a Ecimex považovaly za součást výrobního odvětví Společenství. Má se tudíž za to, že společnosti Ekranas, Ecimex a Thomson představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Společenství“.
2. Spotřeba Společenství
(68)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, údajů o objemu prodeje od ostatních výrobců a údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu.
(69)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se trh Společenství s dotčeným výrobkem zmenšil o přibližně 14 %. Spotřeba Společenství činila v roce 2002 přibližně 9,5 milionů kusů a v období šetření pak okolo 8,2 milionů kusů. Konkrétně se v roce 2003 spotřeba snížila o 2 %, v roce 2004 vzrostla o 7 procentních bodů a v období šetření pak náhle poklesla o téměř 20 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Po oznámení prozatímních závěrů žadatel zpochybnil metodiku, kterou Komise použila pro stanovení spotřeby. Žadatel konkrétně tvrdil, že i) na základě informací uvedených v 64. bodě odůvodnění se zdá, že všechny prodeje učiněné výrobci ve Společenství, kteří jsou ve spojení s vývozci z dotčených zemí, byly vyloučeny z výpočtu spotřeby a analýzy újmy, a že ii) určitý objem vázaných prodejů dodaných jedním ze tří výrobců ve Společenství uvedených v 67. bodě odůvodnění byl nesprávně vyloučen z výpočtu spotřeby, do nějž měl být zahrnut.
(71)
Pokud jde o tvrzení i), je třeba poznamenat, že 64. bod odůvodnění se vztahuje pouze na definici výrobního odvětví Společenství a na stanovení celkové výroby Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a nikoli na výpočet celkové spotřeby Společenství. Pro účely stanovení spotřeby ve Společenství byly zahrnuty prodeje výrobců, kteří byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství a z definice výroby ve Společenství. To je rovněž jasné z 68. bodu odůvodnění a z konkrétních informací sdělených žadateli, jež ukazují, že objem dotčených prodejů dosáhl během období šetření přibližně 3 milionů kusů. Prodeje všech výrobců ve Společenství, o nichž bylo žadateli a Komisi známo, že byli činní během období od roku 2002 do období šetření, byly proto zahrnuty do stanovení spotřeby. Nicméně výrobci vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství museli být vyloučeni z analýzy situace výrobního odvětví Společenství právě proto, že nebyli považováni za součást tohoto odvětví podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Tvrzení i) se tudíž zamítá.
(72)
Pokud jde o tvrzení ii), je skutečně pravda, že Komise vyloučila některé objemy prodeje z výpočtu spotřeby a analýzy některých klíčových ukazatelů újmy, především objemu prodeje a ceny, tržního podílu a ziskovosti, neboť byly považovány za vázané. Je zavedenou praxí Komise rozlišovat mezi vázanými prodeji a prodeji na volném trhu, neboť pouze prodeje na volném trhu spolu soutěží (5). Vázané prodeje výrobkům prodávaným na volném trhu naopak nekonkurují, a nejsou tedy ovlivněny dumpingovými dovozy. V tomto konkrétním odvětví většina velkých výrobců obdobného výrobku (na rozdíl od dvou žadatelů) podniká rovněž v navazujícím odvětví, především v oblasti dalšího zpracování televizních obrazovek pro televizory. Komise např. vyloučila z analýzy vázané prodeje firmy Sony, přičemž žadatel tento postup podpořil. Stejná metodika byla konzistentně uplatněna na všechny výrobce ve Společenství, ať tito výrobci byli součástí výrobního odvětví Společenství, nebo byli považováni za „ostatní výrobce ve Společenství“ podle 64. bodu odůvodnění.
(73)
Pokud jde o konkrétní objemy vázaných prodejů zmíněné v tvrzení ii), Komise zjistila, že do července 2004 byla továrna na výrobu obrazovek, která je dnes zapsána jako Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Polsko, spolu s továrnou na výrobu televizorů v obci Zyrardow, Polsko, zapsána jako jedna právnická osoba, jmenovitě společnost TMM Polska, jejímž jediným vlastníkem byla mateřská společnost Thomson SA. V souladu s obvyklou praxí měla Komise za to, že jde o případ integrovaného výrobce a že dodávky obdobného výrobku z továrny na výrobu obrazovek v obci Piaseczno do továrny na výrobu televizorů v obci Zyrardow tvoří vnitropodnikový převod, a jsou tudíž vázaným prodejem za vnitropodnikové ceny. Žadatel de facto uznal existenci vnitropodnikových cen, neboť uvedl, že „vztah mezi Thomson Display a Thomson's CTV display mohl ovlivnit ceny, ale v žádném případě neovlivňuje množství“. Komise tedy potvrzuje, že tyto převody nelze považovat za stejné jako prodeje na volném trhu.
(74)
Konečně a pouze v zájmu jasnosti je nutno poznamenat, že i v případě, že by tyto vázané prodeje byly zahrnuty do spotřeby (viz následující tabulka), změnila by se pouze celková úroveň, nicméně trend - výrazné snížení poptávky během období šetření - by byl velmi podobný trendu popsanému v 69. bodě odůvodnění. Tvrzení ii) se tudíž zamítá.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy) založená na vázaných a volných prodejích
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Dovozy z dotčených zemí
a) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů
(75)
Komise zjišťovala, zda lze dovozy z dotčených zemí hodnotit souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Komise zjišťovala, zda i) dumpingové rozpětí stanovené pro každou dotčenou zemi není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a ii) podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství jsou obdobné.
(76)
Za prvé je nutno uvést, že údaje týkající se společností Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. a LG Philips Display Korea Co., Ltd., tj. dvou vyvážejících výrobců v dotčených zemích, u nichž nebyl zjištěn dumping dotčeného výrobku, byly z níže uvedené analýzy náležitě vyloučeny, a tato analýza se týká výhradně dumpingových dovozů. Objem dovozu od dvou výše uvedených výrobců byl v období šetření minimální, jelikož byl podstatně nižší než 1 % spotřeby Společenství.
(77)
Na základě toho bylo dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí větší než nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení - jejich podíly na trhu dosáhly v období šetření rozmezí od 3,6 % do 6,5 % v závislosti na dotčené zemi. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem Společenství, bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže jsou skutečně obdobné. To bylo prokázáno skutečností, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly obdobné, navzájem spolu soutěží a distribuují se prostřednictvím totožných obchodních kanálů. Navíc všechny objemy dovozů byly podstatné velikosti a představovaly významné podíly na trhu.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dumpingové dovozy ze čtyř dotčených zemí se proto posuzovaly souhrnně.
b) Objem
(79)
Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí do Společenství v období šetření představoval téměř 1,6 milionu kusů, což je úroveň blížící se úrovni, která byla zaznamenána v roce 2002. Za touto zdánlivou stabilitou se skrývají prudké výkyvy, k nimž došlo v letech 2003 a 2004 a v období šetření. V roce 2003 dovozy vzrostly o 44 %, v roce 2004 poklesly o 3 procentní body a v období šetření poklesly dále o 44 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Objem dumpingových dovozů z dotčených zemí (kusy)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí (EUR/ks)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Podíl na trhu
(80)
Podíl vývozců z dotčených zemí na trhu se zvýšil ze 17 % v roce 2002 na 19,4 % v období šetření. Podíl na trhu zaznamenal v roce 2003 skok o téměř 8 procentních bodů, v roce 2004 poklesl o přibližně 2 procentní body a v období šetření se pak dále snížil o přibližně 3,5 procentních bodů. Skutečnost, že podíl dovozů z dotčených zemí na trhu byl v období šetření vyšší než v roce 2002, ačkoli objem dovozů byl v období šetření nižší než v roce 2002, lze vysvětlit náhlým poklesem spotřeby, jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění.
d) Ceny
i) Vývoj cen
(81)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížila o 24 %. Konkrétně v roce 2003 cena poklesla o 15 %, v roce 2004 o dalších 21 procentních bodů, poté v období šetření opět vzrostla o 12 procentních bodů.
ii) Cenové podbízení
(82)
Bylo provedeno srovnání cen jednotlivých modelů, a to mezi váženým průměrem prodejních cen ve Společenství u vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami CIF na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců z dotčených zemí, řádně upravenými tak, aby odrážely cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí prodáván do Společenství za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v rozmezí od -37 % (tj. bez podbízení) do nejvýše 13 % podle dotčeného vývozce. Celkově bylo podbízení velmi omezené. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(83)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech příslušných ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.
a) Výroba
(84)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 5 %. Konkrétně se v roce 2003 zvýšila o 8 %, v roce 2004 o dalších 12 procentních bodů a v období šetření pak prudce poklesla o 25 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Výroba (kusy)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Kapacita a využití kapacity
(85)
V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita trvale zvyšovala. V roce 2003 vzrostla o 4 %, v roce 2004 o dalších 19 procentních bodů a v období šetření o 5 procentních bodů. To odpovídá rozšiřování strojního zařízení.
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita (kusy)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Využití kapacity
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
V letech 2002 až 2003 bylo využití kapacity v rozmezí 80 až 85 %, poté v období šetření došlo k prudkému poklesu na 61 %.
c) Zásoby
(87)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření docházelo k velkým výkyvům ve výši zásob hotových výrobků. V roce 2003 se nejprve výrazně snížily, což bylo odrazem hospodářské situace u tohoto konkrétního výrobku, která byla v roce 2002 a 2003 dosud dobrá, poté se však na konci roku 2004 prudce zvýšily, což bylo projevem náhlého poklesu poptávky. V průběhu období šetření byla skutečná výše produkce upravena směrem dolů, jak již bylo uvedeno, a výše konečných zásob se opět dostala na udržitelnější úroveň.
2002
2003
2004
OŠ
Konečné zásoby (kusy)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Objem prodeje
(88)
Prodej vlastní produkce výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství se zpočátku v roce 2003 zvýšil o 6 %, v roce 2004 dále vzrostl o 16 procentních bodů, poté však v období šetření poklesl o 6 procentních bodů. Celkově se v průběhu posuzovaného období objem prodejů zvýšil o 16 %. Značný rozdíl mezi objemem výroby a domácím prodejem vysvětluje skutečnost, že výrobní odvětví Společenství přibližně dvě třetiny své produkce vyváží mimo Společenství.
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (kusy)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Podíl na trhu
(89)
V období mezi rokem 2002 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu trvale zvětšoval, a to o 10 procentních bodů. Konkrétně se v roce 2002 blížil 28 %, v roce 2003 vzrostl na 30 % a v roce 2004 na přibližně 32 %, v období šetření se pak zvýšil na téměř 38 %. Tento nárůst podílu na trhu je nutno vidět na pozadí klesající spotřeby v ES, jak bylo zmíněno v 69. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Růst
(90)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství poklesla o 14 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zvýšil o 16 %. Výrobní odvětví Společenství získalo mezi rokem 2002 a obdobím šetření přibližně 10 procentních bodů podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy získaly přibližně 2,4 procentních bodů podílu na trhu.
g) Zaměstnanost
(91)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla o zhruba 10 %. Mezi rokem 2002 a 2003 se snížila o 4 %, v roce 2003 vzrostla o 6 procentních bodů, poté se však v období šetření snížila o 12 procentních bodů, což bylo částečně projevem poklesu výroby.
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost (osoby)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivita
(92)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výstup (v kusech) na zaměstnanou osobu za rok, se v roce 2003 zvýšila o 12 %, v roce 2004 se dále zvýšila o 6 procentních bodů a v období šetření klesla o 12 procentních bodů. Po náhlém zmenšení trhu v období šetření došlo ihned k přizpůsobení objemu výroby, ale (jak je obecně pozorováno) přizpůsobování pracovních sil bylo méně rychlé, což zapříčinilo zaznamenaný pokles produktivity.
2002
2003
2004
OŠ
Produktivita (kusy na zaměstnance)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Mzdy
(93)
Průměrná mzda zaměstnance byla v období šetření přibližně ve stejné výši jako v roce 2002. Konkrétně se v roce 2003 snížila o 11 %, v roce 2004 o další 2 procentní body a v období šetření se pak zvýšila o 14 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny Společenství
(94)
Jednotkové ceny prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření klesající tendenci a celkově se snížily o 42 %. Konkrétně v roce 2003 ceny poklesly o 25 %, v roce 2004 o dalších 9 procentních bodů a v období šetření se pak dále snížily o 8 procentních bodů. Šetření u dumpingových dovozů prokázalo jen minimální podbízení se (pokud vůbec) prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. U určitého počtu modelů bylo podbízení větší než průměrné rozpětí cenového podbízení uvedené v 82. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Jednotková cena na trhu ES (EUR/kus)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Ziskovost a návratnost investic
(95)
Během posuzovaného období se ziskovost prodejů vlastní produkce výrobního odvětví Společenství, vyjádřená jako procento čistých prodejů, trvale snižovala. Ziskovost poklesla z 24 % v roce 2002 na přibližně 18 % v roce 2003 a v roce 2004 na přibližně 10 %. V období šetření zaznamenalo výrobní odvětví Společenství ztráty ve výši -3,6 %.
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% čistých prodejů)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Návratnost investic („ROI“) vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic se řídila ve velké míře výše uvedeným trendem ziskovosti. Zhoršila se z přibližně 17 % v roce 2002 na - 2,1 % v období šetření.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(97)
Čistý peněžní tok z provozních činností se během posuzovaného období rovněž zhoršil. Z přibližně 175 milionů EUR v roce 2002 se snížil na zhruba 125 milionů EUR v roce 2003, v roce 2004 se zvýšil na přibližně 141 milionů EUR a v období šetření se pak prudce zhoršil na -25 milionů EUR. Situace se zhoršila natolik, že na dvě společnosti představující výrobní odvětví Společenství byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz, jak bylo uvedeno v 67. bodu odůvodnění výše. Pouze společnosti Thomson se podařilo získat finanční prostředky od své mateřské společnosti a zabránit tak vážnější finanční situaci. Společnostem Ekranas a Ecimex se nepodařilo získat kapitál. Při pohledu do budoucna je schopnost výrobního odvětví Společenství získat další kapitál zjevně vážně omezena špatnými vyhlídkami poptávky.
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investice
(98)
Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby dotčeného výrobku se mezi rokem 2002 a obdobím šetření trvale snižovaly. V roce 2003 poklesly o 14 %, v roce 2004 o dalších 25 procentních bodů a v období šetření pak o 40 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Rozsah dumpingového rozpětí
(99)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí tento dopad považovat za zanedbatelný.
o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Nařízením Rady (ES) č. 2313/2000 (6) byla zavedena opatření proti dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Indie a Korejské republiky. Platnost těchto opatření skončila dne 21. října 2005. Tato opatření se však týkala pouze jedné ze čtyř zemí, na něž se vztahuje toto řízení, a pouze části kódu KN 8540 11 11 z pěti kódů KN uvedených ve 12. bodu odůvodnění. Kód KN 8540 11 11 zahrnuje přibližně 20 % definice výrobku, jehož se toto řízení týká. Vzhledem k odlišné situaci je proto obtížné vyvodit závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu.
5. Závěry o újmě
(101)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,4 procentních bodů. Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly v posuzovaném období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V průběhu období šetření však ceny dovozů z dotčených zemí nebyly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak bylo zmíněno v 82. bodu odůvodnění, na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí - 37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a výrobci. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(102)
V posuzovaném období byla rovněž zjištěna jednoznačně se zhoršující situace výrobního odvětví Společenství. Za prvé, na dvě ze tří společností, jež představují výrobní odvětví Společenství, byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz. Za druhé, mezi rokem 2002 a obdobím šetření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně: objem výroby se snížil o 5 %, využití kapacity kleslo o 25 %, zaměstnanost se snížila o 10 %, jednotkové prodejní ceny poklesly o 42 %, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok se výrazně zhoršily a investice klesly o 79 %. Ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %.
(103)
Některé ukazatele zaznamenaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření jasný pozitivní vývoj. Výrobní kapacita se zvýšila o 28 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 16 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 10 procentních bodů. Tento vývoj však nemohl zabránit prudkému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo k vyhlášení konkurzu na dva výrobce ve Společenství.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se proto vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(105)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Přezkoumány byly i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství zároveň poškodit, aby případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebyla připisována dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(106)
V průběhu období šetření připadal na dumpingové dovozy z dotčených zemí značný podíl na trhu ve výši 19,4 %. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o přibližně 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,3 procentních bodů, jelikož spotřeba se snižovala rychleji než objem dovozu. Je však důležité poznamenat, že jak objem, tak i podíl dumpingových dovozů na trhu dosáhl vrcholu v roce 2003 a poté až do období šetření významně klesal. V průběhu období šetření byl podíl dumpingových dovozů na trhu o 5,5 procentních bodů nižší než v roce 2003.
(107)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly během posuzovaného období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně tlačily tyto ceny směrem dolů. Dovozní ceny se mezi rokem 2002 a 2004 rovněž značně snížily, v období šetření se však zvýšily o 12 procentních bodů, jak bylo zmíněno v 81. bodu odůvodnění. Jelikož výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období své prodejní ceny rovněž postupně snižovalo, ceny dovozů z dotčených zemí se v období šetření významně nepodbízely cenám výrobního odvětví Společenství na základě srovnání jednotlivých modelů. Na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí -37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a vývozci. Ačkoli se tedy cenové podbízení vyskytovalo stěží, docházelo u dumpingových dovozů v každém případě k prodeji pod cenou.
(108)
Jak bylo uvedeno v 102. bodu odůvodnění, v období mezi roky 2002/2003 a obdobím šetření lze pozorovat prudký zvrat v situaci výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství vyšší než 10 % a většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní vývoj. Konkrétně se mezi rokem 2002 a 2004 výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. V průběhu období šetření, kdy během jednoho roku náhle došlo ke zmenšení trhu o 20 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dokonce vzrostl na 38 %.
(109)
Dále je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v letech 2002 a 2003, kdy se jeho prodejní ceny již významně snížily, jeho podíl na trhu byl nejmenší a objem dumpingových dovozů dosáhl nejvyšší úrovně. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dosáhl svého vrcholu, objem dumpingových dovozů se snížil a jejich ceny vzrostly, se ziskovost zhoršila.
(110)
Závěrem lze konstatovat, že dumpingové dovozy mohly v období od roku 2002 do období šetření tlačit prodejní ceny výrobního odvětví Společenství směrem dolů a mohly mít určitý nepříznivý účinek na celkovou situaci výrobního odvětví Společenství. Jak však bylo uvedeno ve 108. a 109. bodu odůvodnění, situace výrobního odvětví Společenství, která v letech předcházejících období šetření vykazovala smíšené signály, se v období šetření náhle a výrazně zhoršila. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %. Stejně tak většina ukazatelů újmy vykazovala až do období šetření pozitivní vývoj. Mezi lety 2002 a 2004 se výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. Připomíná se rovněž, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v roce 2002 a 2003, kdy byl jeho podíl na trhu nejmenší a objem dumpingových dovozů byl na nejvyšší úrovni. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství dosáhl svého vrcholu a (co je důležité) v době, kdy se objem i podíl dumpingových dovozů na trhu snížil (viz 106. bod odůvodnění) a kdy se ceny dumpingových dovozů zotavily, se ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. Na druhou stranu, jediným novým prvkem v prostředí výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření byl prudký pokles poptávky o 20 %. Proto neexistence jednoznačné časové shody mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů vážně zpochybňuje souvislost mezi vývojem dovozů a situací výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli.
3. Účinky dalších činitelů - vývoj spotřeby
(111)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že hlavní příčinou náhlé újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byl pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách.
(112)
Jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění, v období šetření spotřeba barevných televizních obrazovek náhle poklesla o 20 %. Tento pokles spotřeby byl jediným parametrem, který se v prostředí výrobního odvětví Společenství výrazně změnil. Časově se rovněž shoduje s dramatickým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Šetření prokázalo, že náhlý pokles poptávky měl skutečně nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství, poněvadž náhlé zhoršení ziskovosti a peněžního toku výrobního odvětví Společenství vyplývá přímo z výše uvedeného zmenšení trhu, a to prostřednictvím nákladového dopadu (pokles produktivity v období šetření, jak bylo uvedeno v 92. bodu odůvodnění, a nárůst jednotkových výrobních nákladů) a cenového dopadu (náhlá nadbytečná kapacita). V průběhu období šetření se poptávka po barevných televizních obrazovkách stala s ohledem na ceny naprosto nepružnou, což prokazuje skutečnost, že významné snížení cen zaznamenané mezi rokem 2004 a obdobím šetření nevedlo k nárůstu objemu prodejů. Naopak, poptávka ve skutečnosti poklesla o přibližně 20 %.
(113)
Šetření prokázalo, že pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách se časově shoduje s rostoucím pronikáním televizorů s plochým panelem (displej z kapalných krystalů (LCD) a plazma), které se prudce zvýšilo z méně než 1 % trhu v roce 2002 na 28 % v období šetření. Tyto televizory s plochým panelem soutěží přímo s barevnými televizními obrazovkami a oba výrobky jsou zcela zaměnitelné. Ačkoli LCD a plazmové technologie nejsou zcela nové, teprve v období šetření se ceny televizorů s plochým panelem významně snížily, jelikož mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesly o 44 %. Tento pokles ceny televizorů s plochým panelem na jedné straně znamenal, že se tyto modely staly pro spotřebitele přitažlivějšími, čímž se snížila poptávka po televizorech s barevnou televizní obrazovkou, a na druhé straně vyvíjel přímý tlak na prodejní ceny televizorů s barevnou televizní obrazovkou, které se musely snížit, aby zůstaly konkurenceschopné s novými, přitažlivými modely s plochým panelem. Např., na televizory s plochým panelem připadlo ve Spojeném království v roce 2005 63 % celkové hodnoty všech maloobchodních prodejů televizorů v porovnání s 37 % v roce 2004. Výsledky šetření i informace získané od poskytovatelů obchodních informací naznačují, že objem prodejů televizorů s barevnou televizní obrazovkou dosáhl v EU vrcholu v roce 2004 a od té doby přetrvává pokles poptávky.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(114)
Z údajů vyplývá, že dumpingové dovozy vyvíjely tlak na ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně rovněž přispěly k jeho nepříznivé situaci. Podrobnější analýza, založená na vývoji trendů v posuzovaném období, však neumožnila zjistit příčinnou souvislost, jelikož neexistovala jednoznačná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a vývojem dumpingových dovozů.
(115)
Na druhou stranu je důležité, že šetření prokázalo, že skutečně existovala jasná časová shoda mezi nepříznivou situací výrobního odvětví Společenství a prudkým a náhlým poklesem poptávky po barevných televizních obrazovkách ve Společenství. To se projevilo nárůstem jednotkových výrobních nákladů a dalším snížením cen. Tento silný pokles se časově naprosto shoduje s rostoucím pronikáním technologie plochých panelů.
(116)
Nebylo tudíž možno zjistit, že by podstatnou újmu způsobily samotné dumpingové dovozy. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly přezkoumány jiné činitele a újmu bylo možno velkou měrou přičíst účinkům náhlého a silného poklesu poptávky a větší dostupnosti technologie plochých panelů za konkurenceschopné ceny.
F. NÁVRH NA ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ BEZ OPATŘENÍ
(117)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v 105. až 114. bodu odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že nebylo možno dostatečně prokázat příčinnou souvislost mezi újmou, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena, a dumpingovými dovozy, se Komise domnívá, že toto antidumpingové řízení by mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu barevných televizních obrazovek, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99, pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska, se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. listopadu 2006.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 15 de Novembro de 2006
que encerra o processo anti-dumping relativo às importações de tubos catódicos para receptores de televisão a cores originários da República Popular da China, da República da Coreia, da Malásia e da Tailândia
(2006/781/CE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
1. Início
(1)
Em 11 de Janeiro de 2006, nos termos do artigo 5.o do regulamento de base, a Comissão anunciou, por meio de um aviso («aviso de início») publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), o início de um processo anti-dumping relativo às importações para a Comunidade de tubos catódicos para receptores de televisão a cores originários da República Popular da China («RPC»), da República da Coreia («Coreia»), da Malásia e da Tailândia («países em causa»).
(2)
O processo foi iniciado no seguimento de uma denúncia apresentada em 29 de Novembro de 2005 pela Taskforce contra as Práticas Comerciais Desleais na Europa [Taskforce against unfair business in Europe (TUBE)] («autor da denúncia»), em nome de dois produtores («produtores que participaram na denúncia»), a saber, AB Ekranas («Ekranas») e Ecimex Group A.S. («Ecimex»), que representam uma parte importante da produção comunitária total de tubos catódicos para receptores de televisão a cores. A denúncia continha elementos de prova prima facie do dumping de tubos catódicos para receptores de televisão a cores originários dos países em causa e de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão avisou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os produtores comunitários mencionados na denúncia, outros produtores comunitários conhecidos, as autoridades dos países de exportação em causa, os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores, bem como as associações conhecidas como interessadas. Às partes interessadas foi dada a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Os produtores que participaram na denúncia, outros produtores comunitários, os produtores-exportadores, os importadores e os utilizadores apresentaram as suas observações. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram que existiam motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o elevado número previsto de produtores-exportadores da RPC, no aviso de início, equacionou-se recorrer à amostragem para a determinação do dumping, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(6)
A fim de que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra de produtores-exportadores da RPC, todos os produtores-exportadores da RPC foram convidados a darem-se a conhecer e, tal como especificado no aviso de início, a fornecerem informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito, compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2005.
(7)
Apenas dois produtores-exportadores da RPC se deram a conhecer e facultaram as informações solicitadas dentro do prazo fixado para o efeito. Nestas circunstâncias, a Comissão decidiu que não era necessário recorrer à amostragem no que respeita aos produtores-exportadores da RPC.
(8)
Além disso, a fim de permitir que os produtores-exportadores da RPC apresentassem pedidos de tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado («TEM») ou de tratamento individual («TI»), se assim o desejassem, a Comissão enviou os formulários correspondentes às empresas chinesas conhecidas como interessadas, bem como às autoridades chinesas. Dois produtores-exportadores da RPC solicitaram o TEM nos termos do disposto no n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
(9)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início. Foram recebidas respostas de dois produtores-exportadores da RPC, de um produtor-exportador da Coreia, outro da Malásia e outro da Tailândia, de um importador na Comunidade coligado com um dos exportadores chineses e com o exportador coreano, de um comerciante estabelecido em outro país (portanto, nem no país em causa nem na Comunidade) e coligado com um dos produtores chineses, de três produtores comunitários e de um utilizador comunitário independente.
(10)
A Comissão reuniu e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de uma determinação preliminar do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse comunitário. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores comunitários
-
AB Ekranas, Panevežys, Lituânia, e a respectiva empresa coligada Farimex S.A., Genebra, Suíça,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polónia («Thomson»);
b)
Produtores-exportadores da RPC
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pequim,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., Nanquim, e o respectivo produtor coligado LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
Produtor-exportador da Coreia
-
LG. Philips Displays Korea Co., Ltd., Seul;
d)
Produtor-exportador da Malásia
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
Produtor-exportador da Tailândia
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, e o respectivo produtor coligado Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
Produtor coligado na Comunidade
-
LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Países Baixos).
3. Período de inquérito
(11)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e 31 de Dezembro de 2005 («PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2002 e o final do período do inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(12)
Os tubos catódicos para receptores de televisão a cores, incluídos os tubos catódicos para monitores de vídeo, de todas as dimensões, originários da RPC, da Coreia, da Malásia e da Tailândia, normalmente declarados nos códigos NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 e 8540 11 99, são o produto em causa.
(13)
O produto em causa pode apresentar uma diagonal de ecrã (isto é, a parte activa do cinescópio medido em linha recta) de qualquer dimensão, com uma relação largura/altura do ecrã de qualquer valor e com um espaçamento (isto é, a distância entre duas linhas da mesma cor no centro do ecrã) não inferior a 0,4 mm. Além disso, os produtos podem ser especificados pela planeza dos respectivos tubos: o tipo arredondado (incluindo o semiplano/full square), os tubos planos e real flat ou flat-slim. Por último, podem funcionar numa frequência de 50, 60 ou 100 Hz. Estes produtos são utilizados principalmente, embora não exclusivamente, em aparelhos receptores de televisão a cores.
(14)
O produto em causa é normalmente designado como tubo de 14 polegadas, 15 polegadas, 20 polegadas, etc., consoante a diagonal do ecrã, e é comercializado com estas medidas. Habitualmente, é vendido em tubos acabados, como o fazem os produtores comunitários que participaram na denúncia. No entanto, alguns produtores-exportadores venderam tubos catódicos para receptores de televisão a cores antes de estarem acabados, isto é, sem um ou mais componentes, sobretudo a unidade de deflexão. Nestes casos, os tubos catódicos em questão são descritos como tubos «nus». O inquérito demonstrou que estes tubos já têm as características físicas e técnicas de base dos tubos catódicos para receptores de televisão a cores acabados. Por conseguinte, constituem um único produto com os tubos catódicos acabados.
2. Produto similar
(15)
Não se detectaram diferenças entre as características físicas e técnicas de base e as utilizações do produto em causa e dos tubos catódicos para receptores de televisão a cores produzidos e vendidos nos mercados internos da RPC, da Coreia, da Tailândia e da Malásia, que também serviu de país análogo, bem como dos tubos produzidos e vendidos na Comunidade pela indústria comunitária.
(16)
São, por conseguinte, considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento reservado às empresas que operam em condições de economia de mercado
(17)
Nos termos do n.o 7, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da República Popular da China, o valor normal para os produtores que preencham os critérios previstos no n.o 7, alínea c), do artigo 2.o do regulamento de base deve ser determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo. Sinteticamente e apenas para facilitar a referência, esses critérios são os seguintes:
-
as decisões da empresa são tomadas em resposta a sinais do mercado sem que haja uma interferência significativa do Estado e os custos reflectem os valores do mercado;
-
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
-
não há distorções importantes herdadas do anterior sistema de economia centralizada;
-
a legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a estabilidade e a segurança jurídica;
-
as operações cambiais são realizadas a taxas de mercado.
(18)
Dois produtores-exportadores da RPC solicitaram o TEM em conformidade com o n.o 7, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base e preencheram o formulário de pedido para o efeito destinado aos produtores-exportadores no prazo estabelecido. Uma empresa implantada na RPC, coligada com um dos produtores-exportadores e envolvida na produção do produto em causa, também apresentou um pedido de TEM. Com efeito, a prática habitual da Comissão consiste em examinar se um grupo de empresas coligadas cumpre, no seu conjunto, as condições para a concessão do TEM. Em relação a estas três empresas, a Comissão reuniu e verificou nas instalações delas todas as informações que considerou necessárias apresentadas no pedido de TEM.
(19)
O inquérito revelou que todas as empresas que solicitaram o TEM preenchiam os critérios necessários à sua concessão.
(20)
Beneficiaram deste tratamento os seguintes dois produtores-exportadores da RPC:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Pequim,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., Nanquim, e o respectivo produtor coligado LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Valor normal
2.1. Método geral
(21)
O método geral, tal como descrito a seguir, foi aplicado a todos os produtores-exportadores da Coreia, da Tailândia e da Malásia e aos produtores-exportadores que beneficiaram do TEM na RPC. Por conseguinte, a apresentação subsequente das conclusões sobre o dumping relativamente aos países em causa refere-se apenas a questões específicas de cada país de exportação.
2.1.1. Representatividade global
(22)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base, a Comissão começou por examinar, relativamente a cada produtor-exportador em causa, se as vendas do produto em causa efectuadas a clientes independentes no mercado interno eram representativas, ou seja, se o volume total dessas vendas era igual ou superior a 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a Comunidade.
2.1.2. Comparação de tipos do produto
(23)
Posteriormente, a Comissão identificou os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pelos produtores-exportadores com vendas globais representativas no mercado interno que eram idênticos ou directamente comparáveis com os tipos desse produto vendidos para exportação para a Comunidade. Os critérios aplicados são os seguintes: a medição da diagonal do ecrã útil em polegadas, a relação largura/altura, o tipo de tubo (arredondado, ecrã plano ou flat slim), o espaçamento em milímetros e a frequência.
2.1.3. Representatividade específica de cada tipo do produto
(24)
A Comissão procurou determinar, relativamente a cada tipo do produto vendido pelos produtores-exportadores nos respectivos mercados internos e que se verificou serem directamente comparáveis com o tipo do produto vendido para exportação para a Comunidade, se as vendas realizadas no mercado interno eram suficientemente representativas para efeitos do disposto no n.o 2 do artigo 2.o do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um determinado tipo do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas desse tipo do produto no mercado interno a clientes independentes durante o PI representou pelo menos 5 % do volume total de vendas do tipo do produto comparável exportado para a Comunidade.
2.1.4. Teste das operações comerciais normais
(25)
Posteriormente, a Comissão analisou se, em relação a cada produtor-exportador de cada país de exportação, se poderia considerar que as vendas de cada tipo do produto realizadas no mercado interno em quantidades representativas haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no n.o 4 do artigo 2.o do regulamento de base.
(26)
Para o efeito, determinou a percentagem de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes para cada tipo do produto exportado durante o PI.
(27)
Sempre que o volume de vendas rentáveis do tipo do produto correspondeu a 80 % ou menos do volume total das vendas desse tipo, ou quando o preço médio ponderado praticado para esse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal foi determinado com base no preço real praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada de todas as vendas rentáveis unicamente desse tipo do produto, desde que essas vendas representassem 10 % ou mais do volume total de vendas do tipo em apreço.
(28)
Sempre que o volume das vendas rentáveis de qualquer tipo do produto representou menos de 10 % do seu volume total de vendas, considerou-se que esse tipo específico havia sido vendido em quantidades insuficientes para que o preço no mercado interno fornecesse uma base adequada para determinar o valor normal.
(29)
Sempre que não foi possível utilizar os preços no mercado interno de um tipo específico do produto vendido por um produtor-exportador para determinar o valor normal, foi necessário aplicar outro método. Assim, a Comissão calculou o valor normal em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base.
(30)
O valor normal foi calculado, em conformidade com o n.o 3 do artigo 2.o do regulamento de base, adicionando aos custos de produção médios durante o PI os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como o lucro médio ponderado obtido com as vendas do produto similar efectuadas no mercado interno pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, no decurso de operações comerciais normais durante o PI. Sempre que necessário, os custos de produção e os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais comunicados foram ajustados antes de serem utilizados para determinar se as vendas tinham sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, bem como para calcular os valores normais.
2.2. RPC
2.2.1. Empresas que beneficiaram do tratamento concedido às empresas que operam em condições de economia de mercado
(31)
Uma vez que ambos os produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito beneficiaram do TEM, o valor normal a eles respeitante foi determinado em conformidade com o método expendido nos considerandos 21 a 30, com base na informação facultada por esses produtores sobre os respectivos preços no mercado interno e custos de produção do produto em causa. Foi possível basear o valor normal nos preços efectivamente praticados no mercado interno, uma vez que as empresas haviam realizado nele vendas suficientes de todos os tipos do produto no decurso de operações comerciais normais. No caso de um dos produtores-exportadores com um produtor coligado, para determinar o valor normal, recorreu-se aos dados consolidados sobre os preços praticados no mercado interno e os custos de produção de ambas as empresas.
2.2.2. País análogo
(32)
Em conformidade com o n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base, no contexto das economias em transição e no que respeita às empresas que não beneficiam de TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país análogo.
(33)
No aviso de início, a Comissão manifestara a intenção de utilizar a Malásia como país análogo adequado na determinação do valor normal para a RPC, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(34)
Nenhuma parte interessada objectou à escolha da Malásia como país análogo.
(35)
Tendo em conta o exposto, bem como o facto de a Malásia ser um mercado competitivo, com dimensão representativa, concluiu-se que a Malásia constitui um país análogo adequado em conformidade com o n.o 7, alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base.
2.3. Coreia, Malásia, Tailândia
(36)
Para o único produtor-exportador que colaborou no inquérito em cada um destes países, o valor normal foi determinado de acordo com o método descrito nos considerandos 21 a 30. Em relação ao produtor malaio, foi possível basear o valor normal nos preços efectivamente praticados no mercado interno, uma vez que a empresa havia realizado nele vendas suficientes de todos os tipos do produto no decurso de operações comerciais normais. No caso do produtor coreano, o valor normal foi calculado em relação a um dos dois tipos do produto exportados para a Comunidade; relativamente ao produtor tailandês, o valor normal foi calculado com base no único tipo do produto. Quanto ao produtor-exportador tailandês que colaborou no inquérito, para determinar o valor normal, recorreu-se aos dados consolidados sobre os preços no mercado interno e os custos de produção dessa empresa e do respectivo produtor coligado, porquanto estas duas empresas operavam de forma totalmente integrada no que respeita ao produto em causa. No caso de um dos produtores-exportadores com um produtor coligado, para determinar o valor normal, recorreu-se aos dados consolidados sobre os preços praticados no mercado interno e os custos de produção de ambas as empresas.
3. Preço de exportação
(37)
No caso das vendas de exportação efectuadas a utilizadores finais coligados (produtores de aparelhos receptores de televisão a cores) na Comunidade, estas vendas não foram tidas em conta no cálculo das margens de dumping, uma vez que o produto produzido pelos utilizadores finais não era abrangido pelo âmbito do inquérito. O volume destas vendas foi relativamente pequeno (ligeiramente acima de 10 % do total das exportações das empresas em causa para a UE) e considerou-se que as vendas a clientes independentes davam uma imagem representativa.
(38)
Nos casos em que o produto em causa foi exportado para clientes independentes na Comunidade, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
(39)
Relativamente às vendas realizadas através de um importador coligado, o preço de exportação foi estabelecido, em conformidade com o n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base, com base nos preços a que os produtos importados foram revendidos ao primeiro cliente independente. Nestes casos, efectuaram-se ajustamentos de todos os custos suportados entre a importação e a revenda, incluindo despesas de venda, encargos administrativos e outras despesas gerais, e dos lucros gerados.
(40)
Nos casos em que as vendas de exportação foram efectuadas por intermédio de um comerciante localizado fora da Comunidade, o preço de exportação foi estabelecido com base nos preços de revenda pagos pelos primeiros clientes independentes na Comunidade.
3.1. RPC
(41)
Um produtor-exportador da RPC efectuou vendas de exportação para a Comunidade quer directamente, quer através de duas empresas coligadas localizadas na Comunidade. O outro produtor-exportador efectuou todas as suas vendas de exportação a clientes independentes na Comunidade através da sua empresa coligada estabelecida fora da Comunidade.
(42)
Uma das empresas coligadas do primeiro produtor-exportador não colaborou no inquérito, uma vez que não respondeu ao questionário dirigido às empresas coligadas envolvidas na venda ou comercialização do produto em causa destinado à Comunidade Europeia. O produtor-exportador defendeu que as vendas realizadas por intermédio dessa empresa não devem ser consideradas vendas coligadas, dado que, alegadamente, já não existia uma associação de facto entre as empresas em causa. De qualquer modo, pelo menos durante o PI, por terem a mesma empresa-mãe, havia uma relação jurídica, tal como definida no artigo 143.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (3). Por conseguinte, atendendo a esta aparente colaboração parcial, a Comissão, tendo advertido o produtor-exportador em causa das consequências da não colaboração, utilizou os dados disponíveis para determinar o preço de exportação das vendas efectuadas por intermédio da empresa coligada que não colaborou, nos termos do disposto no artigo 18.o do regulamento de base.
(43)
O produtor-exportador alegou também que, na eventualidade de as empresas em causa serem consideradas como coligadas, as vendas efectuadas ao cliente final por intermédio da empresa coligada que não colaborou deviam também ser consideradas como vendas coligadas, devido às cláusulas contratuais de exclusividade entre o cliente final e a empresa-mãe do produtor-exportador, pelo que não deviam ser tidas em conta no cálculo da margem de dumping. Todavia, uma vez que não foram cumpridas as condições previstas no n.o 2 do artigo 143.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93, as vendas ao cliente final em causa foram consideradas como vendas independentes. A este respeito, os preços de revenda a este primeiro cliente independente foram determinados adicionando ao preço de transferência a margem de lucro apurada no caso do importador coligado que colaborou no inquérito. Posteriormente, no intuito de determinar o preço de exportação na fronteira comunitária, aplicaram-se aos preços de revenda, tal como calculados supra, os ajustamentos efectuados no caso do importador que colaborou (custos entre a importação e a venda, os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como uma margem de lucro razoável).
(44)
Na ausência de colaboração de importadores independentes e atendendo ao facto de os tubos catódicos para receptores de televisão a cores pertencerem ao mesmo sector das mercadorias da linha castanha do que os aparelhos receptores de televisão a cores, considerou-se razoável, para este efeito, reverter à margem de lucro de 5 % utilizada no processo anti-dumping relativo aos aparelhos receptores de televisão a cores (4).
3.2. Coreia
(45)
O único produtor-exportador que colaborou no inquérito realizou exportações do produto em causa para a Comunidade por intermédio de um importador coligado. Assim, o preço de exportação foi determinado com base nos preços de revenda a clientes independentes.
(46)
Quanto a ajustamentos, recorreu-se à margem de lucro indicada no considerando 44.
3.3. Malásia, Tailândia
(47)
O produto em causa foi exportado por ambos os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito para clientes independentes na Comunidade. Por conseguinte, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
4. Comparação
(48)
O valor normal e os preços de exportação foram comparados no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e os preços de exportação, foram devidamente tidas em conta, sob a forma de ajustamentos, as diferenças que afectam a comparabilidade dos preços, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base.
(49)
Nesta base, para todos os produtores-exportadores objecto do inquérito, foram tidas em conta diferenças nas despesas de transporte, de seguro, de manuseamento, de carregamento e custos acessórios, de embalagem, custos de crédito, comissões e custos pós-venda (garantias), sempre que se considerou oportuno e justificado.
(50)
Um produtor-exportador da RPC e o único produtor-exportador da Coreia que colaborou no inquérito solicitaram um ajustamento para a conversão de divisas, nos termos do n.o 10, alínea j), do artigo 2.o do regulamento de base. Sustentaram que, como as moedas locais (CNY e KRW, respectivamente) se desvalorizaram face ao euro durante o PI, devia ser feito um ajustamento equivalente sobre o montante facturado das vendas de exportação para a Comunidade expressas em euros. A este respeito, apurou-se que, ao contrário do alegado, ambas as moedas se valorizaram face ao euro durante o PI. Assim, estas alegações foram consideradas irrelevantes e, portanto, rejeitadas.
(51)
Os mesmos produtores-exportadores reclamaram um ajustamento relativo ao estádio de comercialização, nos termos do n.o 10, alínea d), subalínea ii), do artigo 2.o do regulamento de base, alegando que as suas vendas de exportação para a Comunidade se processavam com distribuidores, enquanto as suas vendas no mercado interno se destinavam a utilizadores finais. A este respeito, apurou-se que os primeiros clientes independentes em ambos os mercados eram utilizadores finais. Por conseguinte, considerou-se esta alegação infundada e, como tal, foi rejeitada.
(52)
Os mesmos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito reclamaram um ajustamento relativo a outros factores, nos termos do n.o 10, alínea k), do artigo 2.o do regulamento de base. As empresas sustentaram que a queda abrupta dos preços de tubos catódicos para receptores de televisão a cores durante o PI devido à concorrência de ecrãs planos afectou de forma diferente os seus preços de venda no mercado interno e de exportação. Alegaram que esta disparidade se devia ao facto de o volume de vendas se distribuir de forma homogénea ao longo do PI, enquanto as vendas de exportação se concentravam apenas numa parte do PI. Contudo, esta alegação não foi aceite, porquanto não ficou demonstrado que assim se afectasse a comparabilidade dos preços, nem que os consumidores pagassem sistematicamente preços diferentes no mercado interno devido a este factor.
(53)
Procedeu-se também a ajustamentos nos termos do n.o 10, alínea b), do artigo 2.o, para atender às diferenças na devolução do IVA chinês, já que se apurou que o nível de devolução do IVA era mais baixo em relação às vendas de exportação do que às vendas no mercado interno.
(54)
No caso de um produtor-exportador da RPC, que exportou através do respectivo comerciante coligado no exterior da Comunidade, procedeu-se igualmente a um ajustamento relativo ao preço de exportação, nos termos do n.o 10, alínea i), do artigo 2.o do regulamento de base, uma vez que este comerciante desempenhou funções semelhantes a um agente a trabalhar por comissões. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada, tendo o ajustamento sido mantido ao nível de 2 %, uma vez que este nível foi considerado razoável para reflectir as comissões pagas a agentes independentes envolvidos na comercialização do produto em questão.
5. Margem de dumping
5.1. Margens de dumping individuais
(55)
Relativamente a todos os produtores-exportadores objecto de inquérito, em conformidade com os n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base, as margens de dumping foram estabelecidas com base numa comparação, por tipo do produto, entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, tal como estabelecidos supra.
(56)
Tem sido prática corrente da Comissão estabelecer uma única margem de dumping média ponderada, com base nas margens de dumping individuais, para os produtores-exportadores coligados ou produtores que pertençam ao mesmo grupo. Esta abordagem justifica-se, em especial, pelo facto de o cálculo de margens de dumping individuais poder incentivar a evasão das medidas anti-dumping, tornando-as assim ineficazes, ao permitir que os produtores-exportadores coligados efectuem as respectivas exportações para a Comunidade por intermédio da empresa com a margem de dumping individual mais baixa.
(57)
Em consonância com aquela prática, foi atribuída uma margem de dumping única aos produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito pertencentes ao mesmo grupo, a saber, Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., e o respectivo produtor coligado LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Do mesmo modo, foi atribuída uma margem de dumping única aos produtores-exportadores tailandeses que colaboraram no inquérito pertencentes ao mesmo grupo, a saber, CRT Display Technology Co., Ltd., e o respectivo produtor coligado Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Margens de dumping à escala nacional
(58)
Relativamente aos produtores-exportadores que não responderam ao questionário da Comissão, nem se deram a conhecer de outro modo, a margem de dumping foi determinada com base nos dados disponíveis, em conformidade com o n.o 1 do artigo 18.o do regulamento de base.
(59)
Para determinar a margem de dumping relativamente aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito, a Comissão começou por determinar o grau de não colaboração. Para o efeito, comparou o volume das exportações para a Comunidade declaradas pelos produtores-exportadores com as estatísticas do Eurostat sobre as importações correspondentes.
(60)
Nos casos da Malásia e da Tailândia, em que o grau de colaboração foi reduzido, ou seja, inferior a 80 %, considerou-se adequado estabelecer a margem de dumping para os produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito a um nível mais elevado do que a margem de dumping mais elevada estabelecida para os produtores-exportadores que colaboraram. Com efeito, há razões para crer que o reduzido grau de colaboração resulte do facto de o nível de dumping praticado pelos produtores-exportadores que não colaboraram no país abrangido pelo inquérito ser geralmente mais elevado do que o de qualquer dos produtores-exportadores que colaboraram. Mais ainda, não houve indicações de que qualquer empresa que não tenha colaborado praticasse o dumping a um nível mais baixo, além de que não devem ser concedidas bonificações pela não colaboração. Assim, as margens de dumping foram fixadas com base nas margens mais elevadas estabelecidas para os tipos representativos de um produtor que colaborou no inquérito nos países em causa ou com base nas margens mais elevadas estabelecidas para as transacções representativas realizadas por um produtor que colaborou nos países em causa.
(61)
No caso da República da Coreia, o nível extremamente reduzido de colaboração, ou seja, correspondendo a apenas 2 % do volume total das exportações com base nas estatísticas do Eurostat, demonstra claramente uma não colaboração deliberada dos principais produtores-exportadores. Atendendo a esta situação particular, e na ausência de informação mais adequada, entendeu-se ser pertinente fixar uma margem de dumping para as empresas que não colaboraram no inquérito ao nível da margem de dumping para um tipo do produto representativo indicado na denúncia, a saber, 15,0 %. O nível da margem de dumping indicado na denúncia foi verificado, tomando como referência as listas de preços e as estatísticas do Eurostat publicadas.
(62)
No caso da RPC, o grau de colaboração foi muito elevado, uma vez que o volume das exportações para a Comunidade declarado pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito durante o PI excedeu o volume das importações segundo os dados do Eurostat, não existindo motivo para crer que qualquer produtor-exportador se abstivesse deliberadamente de colaborar. Para diferenciar os produtores-exportadores chineses que colaboraram, tendo todos beneficiado do TEM, e os outros eventuais produtores-exportadores chineses que não tenham colaborado no inquérito, entendeu-se ser adequado estabelecer a margem de dumping à escala nacional para a RPC com base numa comparação entre os preços de exportação dos tipos do produto representativos mais vendidos, de acordo com os dados do Eurostat, e o valor normal dos mesmos tipos do produto no país análogo.
(63)
As margens de dumping, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira comunitária do produto não desalfandegado, são as seguintes:
a)
República Popular da China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. e L.G. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
todas as outras empresas
28,3 %
b)
República da Coreia
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd
0 %
-
todas as outras empresas
15,0 %
c)
Malásia
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
todas as outras empresas
14,5 %
d)
Tailândia
-
Thai CRT Co., Ltd e CRT Display Technology Co., Ltd
41,4 %
-
todas as outras empresas
47,2 %
D. PREJUÍZO
1. Produção comunitária e indústria comunitária
(64)
Durante o PI, sete produtores comunitários fabricaram o produto similar. Todavia, quatro deles estão coligados com exportadores nos países em causa. Assim, devido à sua relação com o exportador, estas quatro empresas poderiam estar protegidas das consequências negativas do dumping prejudicial. O facto de estes produtores não terem colaborado no processo também constitui uma indicação disso. Considerou-se adequado excluir os respectivos volumes de produção da produção comunitária, bem como excluí-los da definição da indústria comunitária. Além disso, dois destes quatro produtores cessaram definitivamente a produção após o PI.
(65)
Assim, o volume de produção de três produtores - a saber, Ekranas, Ecimex e Thomson - constitui a produção comunitária total, na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
(66)
Tal como indicado no considerando 2 supra, a denúncia foi apresentada em nome de dois produtores comunitários, a saber, Ekranas e Ecimex. Verificou-se que estes participantes na denúncia representam uma percentagem importante da produção comunitária total do produto em causa, ou seja, neste caso, mais de 40 %.
(67)
Importa notar que ambos os participantes na denúncia, que produziram o produto similar durante o PI, cessaram a produção e declararam falência durante o primeiro semestre de 2006. Uma vez que os processos de falência ainda estão em curso, não é, de momento, claro se as empresas Ekranas e Ecimex irão ou não retomar a produção de tubos catódicos para receptores de televisão a cores. Após o início do processo, a Thomson informou a Comissão de que apoiava a denúncia apresentada pela TUBE e colaborou plenamente no inquérito. Por conseguinte, na ausência de informação de que estes dois produtores cessaram definitivamente a sua actividade, considera-se que a Ekranas e a Ecimex continuam a fazer parte da indústria comunitária. Entende-se, portanto, que a Ekranas, a Ecimex e a Thomson constituem a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base e são referidas a seguir como a «indústria comunitária».
2. Consumo comunitário
(68)
O consumo comunitário foi estabelecido com base nos volumes de vendas da produção própria da indústria comunitária no mercado da Comunidade, nos volumes de vendas obtidos junto de outros produtores e nos dados do Eurostat sobre os volumes das importações.
(69)
Entre 2002 e o período de inquérito, o mercado comunitário para o produto em causa sofreu uma retracção de cerca de 14 %. O consumo comunitário rondava os 9,5 milhões de unidades em 2002 e os 8,2 milhões no PI. Mais especificamente, diminuiu 2 % em 2003, subiu sete pontos percentuais em 2004 e decaiu subitamente quase 20 pontos percentuais no PI.
2002
2003
2004
PI
Consumo comunitário total (unidades)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Índice (2002=100)
100
98
105
86
(70)
Após a divulgação das conclusões provisórias, o autor da denúncia contestou o método utilizado pela Comissão para determinar o consumo. Mais concretamente, o autor da denúncia alegou i) que, com base na informação facultada no considerando 64 supra, afigurar-se-ia que todas as vendas efectuadas pelos produtores comunitários coligados com exportadores dos países em causa foram excluídas do cálculo do consumo e da análise do prejuízo; e ii) que determinados volumes de vendas cativas fornecidos por um dos três produtores comunitários referidos no considerando 67 supra foram indevidamente excluídos do cálculo do consumo, quando deveriam ter sido incluídos.
(71)
Relativamente à alegação i), importa notar que o considerando 64 supra se refere apenas à definição da indústria comunitária e à determinação da produção comunitária total na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base, não ao cálculo do consumo comunitário total. As vendas desses produtores que foram excluídas da definição e produção da indústria comunitária foram incluídas para efeitos da determinação do consumo comunitário. O mesmo decorre também do considerando 68 supra e de informação específica divulgada ao autor da denúncia revelando que o volume de vendas em questão ascendia a cerca de três milhões de unidades durante o PI. Por conseguinte, na determinação do consumo, foram incluídas as vendas de todos os produtores na Comunidade cuja actividade durante o período entre 2002 e o PI era do conhecimento do autor da denúncia e da Comissão. No entanto, os produtores excluídos da definição da indústria comunitária tinham de ser excluídos da análise da situação da indústria comunitária precisamente por não serem considerados parte dela, em consonância com o n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base. A alegação i) é, portanto, rejeitada.
(72)
Em relação à alegação ii), é um facto que a Comissão excluiu determinados volumes de venda do cálculo do consumo e da análise de alguns indicadores de prejuízo fundamentais, nomeadamente os volumes e os preços das vendas, a parte de mercado e a rendibilidade, uma vez que aquelas vendas foram consideradas cativas. É prática habitual da Comissão distinguir as vendas cativas das vendas no mercado aberto, porque só há concorrência entre vendas no mercado aberto (5). Inversamente, as vendas cativas não concorrem com produtos vendidos no mercado livre, pelo que não são afectadas pelas importações objecto de dumping. Nesta indústria em particular, a maioria dos grandes produtores do produto similar (ao contrário dos dois participantes na denúncia) também realizam operações na indústria a jusante, nomeadamente a integração do tubo catódico para fabricar um aparelho receptor de televisão. A título de exemplo, a Comissão excluiu da análise as vendas cativas realizadas pela Sony e esta abordagem foi apoiada pelo autor da denúncia. O mesmo método foi aplicado sistematicamente a todos os produtores comunitários, quer fizessem parte da indústria comunitária, quer fossem considerados «outros produtores comunitários» e referidos no considerando 64 supra.
(73)
Em relação aos volumes concretos das vendas cativas mencionados na alegação ii), a Comissão observou que, até Junho de 2004, a fábrica de tubos actualmente incorporada como Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polónia, esteve, juntamente com a fábrica de aparelhos receptores de televisão de Zyrardow, Polónia, incorporada numa mesma entidade jurídica, a saber, a empresa TMM Polska, que, por sua vez, era detida a 100 % pela empresa-mãe Thomson SA. Em conformidade com a sua prática habitual, a Comissão considerou que estava perante um produtor integrado e que os fornecimentos do produto similar da fábrica de tubos de Piaseczno à fábrica de aparelhos receptores de televisão de Zyrardow constituíam uma transferência interna, sendo, pois, vendas cativas efectuadas a preços de transferência. A parte alegante reconheceu de facto a situação de preços de transferência, porquanto declarou que «a relação entre a Thomson Display e os ecrãs de aparelhos receptores de televisão a cores da Thomson pode ter influído nos preços, mas decerto não influiu nas quantidades». Por conseguinte, a Comissão confirma que estas transferências não podem ser equiparadas a vendas no mercado livre.
(74)
Por último, e apenas num intuito de clareza, importa notar que, mesmo incluindo as vendas cativas em questão no consumo (ver quadro imediatamente abaixo), apenas se alterariam os níveis totais, mas a tendência, nomeadamente da retracção significativa da procura durante o PI, manter-se-ia muito semelhante à descrita no considerando 69 supra. A alegação ii) é, portanto, rejeitada.
2002
2003
2004
PI
Consumo total CE baseado em vendas cativas e não cativas (unidades)
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Índice (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Importações provenientes dos países em causa
a) Avaliação cumulativa dos efeitos das importações em causa
(75)
A Comissão analisou se as importações provenientes dos países em causa deviam ser avaliadas cumulativamente com base nos critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. A Comissão verificou que i) a margem de dumping estabelecida para cada país em causa é superior ao limiar de minimis, tal como definido no n.o 3 do artigo 9.o do regulamento de base e ii) as condições de concorrência entre o produto importado e o produto comunitário similar são semelhantes.
(76)
Em primeiro lugar, note-se que os dados relativos à Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., e à LG Philips Display Korea Co., Ltd., ou seja, os dois produtores-exportadores nos países em causa que se apurou não terem realizado dumping do produto em causa, foram excluídos, como se impunha, da análise seguinte, que diz unicamente respeito às importações objecto de dumping. Para informação, o volume das importações provenientes dos dois produtores supracitados foi marginal durante o PI, já que era consideravelmente inferior a 1 % do consumo comunitário.
(77)
Nesta base, a margem de dumping apurada para cada um dos países em causa era superior ao limiar de minimis estabelecido no n.o 3 do artigo 9.o do regulamento de base e o volume dessas importações não era insignificante na acepção do n.o 7 do artigo 5.o do mesmo regulamento (durante o PI, as partes de mercado atingiam 3,6 % e 6,5 %, consoante o país em causa). Quanto às condições de concorrência entre as importações objecto de dumping provenientes dos países em causa e o produto comunitário similar, verificou-se que, efectivamente, eram semelhantes. A comprová-lo, está o facto de o produto em causa importado dos países em causa e o produto similar fabricado e vendido pela indústria comunitária se assemelharem, concorrerem entre si e serem distribuídos através dos mesmos canais de comercialização. Além disso, todos os volumes de importação foram significativos e deles resultaram partes de mercado consideráveis.
(78)
Atendendo ao exposto, considerou-se que os critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base se encontravam preenchidos, pelo que as importações objecto de dumping provenientes dos quatro países em causa foram avaliadas cumulativamente.
b) Volume
(79)
O volume das importações objecto de dumping na Comunidade do produto em causa, originárias dos países em causa, elevou-se durante o PI a pouco menos de 1,6 milhões de unidades, um nível próximo do registado em 2002. Esta estabilidade aparente oculta variações drásticas nos anos de 2003, 2004 e no PI. As importações aumentaram 44 % em 2003, diminuíram três pontos percentuais em 2004 e caíram 44 pontos percentuais durante o PI.
2002
2003
2004
PI
Volume das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa (unidades)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Índice (2002 = 100)
100
144
141
97
Parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Preços das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa (EUR/unidade)
50
43
32
39
Índice (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Parte de mercado
(80)
A parte de mercado detida pelos exportadores dos países em causa aumentou de 17 % em 2002 para 19,4 % no PI. De forma mais pormenorizada, a parte de mercado registou um salto de quase oito pontos percentuais em 2003, decaiu cerca de dois pontos percentuais em 2004 e caiu aproximadamente mais 3,5 pontos percentuais no PI. O facto de a parte de mercado das importações provenientes dos países em causa ser mais elevada no PI do que em 2002, embora o volume de importações tenha sido menor durante o PI do que em 2002, pode ser explicado por uma súbita quebra no consumo, tal como expendido no considerando 69 supra.
d) Preços
i) Evolução dos preços
(81)
Entre 2002 e o período de inquérito, o preço médio das importações do produto em causa originário dos países em causa diminuiu 24 %. Concretamente, o preço decaiu 15 % em 2003, perdeu mais 21 pontos percentuais em 2004 e aumentou novamente 12 pontos percentuais no período de inquérito.
ii) Subcotação dos preços
(82)
Foi efectuada uma comparação modelo a modelo entre os preços de venda médios ponderados praticados na Comunidade pelos produtores-exportadores e pela indústria comunitária. Para este efeito, os preços à saída da fábrica praticados pela indústria comunitária em relação a clientes independentes foram comparados com os preços CIF-fronteira comunitária dos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito dos países em causa, devidamente ajustados para ter em conta o preço no destino. A comparação revelou que, durante o PI, o produto em causa originário dos países em causa vendido na Comunidade subcotava os preços da indústria comunitária entre - 37 % (ou seja, sem subcotação) e um máximo de 13 %, consoante o exportador em apreço. Em termos genéricos, a subcotação foi muito limitada. Os dados do Eurostat indicam, porém, que, nos anos anteriores ao PI, os preços das importações objecto de dumping originárias dos países em causa eram sensivelmente mais baixos do que os da indústria comunitária.
4. Situação da indústria comunitária
(83)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, o exame da repercussão das importações objecto de dumping na indústria comunitária incluiu uma avaliação de todos os factores económicos pertinentes que influenciaram a situação da indústria comunitária durante o período considerado.
a) Produção
(84)
Entre 2002 e o período de inquérito, a produção da indústria comunitária diminuiu 5 %. Concretamente, houve um aumento de 8 % em 2003, um novo aumento de 12 pontos percentuais em 2004 e, finalmente, uma redução abrupta de 25 pontos percentuais no período de inquérito.
2002
2003
2004
PI
Produção (unidades)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Índice (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(85)
A capacidade de produção aumentou de forma contínua ao longo do período considerado. Aumentou 4 % em 2003, mais 19 pontos percentuais em 2004 e, enfim, mais cinco pontos percentuais no PI, traduzindo-se num aumento do parque de máquinas.
2002
2003
2004
PI
Capacidade de produção (unidades)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Índice (2002 = 100)
100
104
123
128
Utilização de capacidade
82 %
85 %
80 %
61 %
Índice (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
A utilização de capacidade situou-se entre 80 % e 85 % de 2002 a 2003, antes de cair drasticamente para 61 % durante o PI.
c) Existências
(87)
Entre 2002 e o PI, registaram-se grandes flutuações no nível de existências de produtos acabados. Começou por diminuir abruptamente em 2003, reflectindo o clima económico em relação a este produto específico, que ainda era favorável em 2002 e 2003, antes de registar uma subida brusca no final 2004, devido à redução drástica da procura. Durante o PI, o nível de produção efectiva foi adaptado em baixa, como exposto supra, e o nível de existências finais regressou a um nível mais sustentável.
2002
2003
2004
PI
Existências finais (unidades)
627 641
56 996
943 655
278 406
Índice (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Volume de vendas
(88)
As vendas da produção própria da indústria comunitária a clientes independentes no mercado comunitário aumentaram inicialmente 6 % em 2003 e, novamente, 16 pontos percentuais em 2004, mas diminuíram seis pontos percentuais no período de inquérito. Em termos genéricos, durante o período considerado, o volume de vendas aumentou 16 %. Esta diferença significativa entre os volumes de produção e das vendas no mercado interno explica-se pelo facto de a indústria comunitária exportar cerca de dois terços da sua produção para fora da Comunidade.
2002
2003
2004
PI
Volume de vendas CE a clientes independentes (unidades)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Índice (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Parte de mercado
(89)
A parte de mercado detida pela indústria comunitária aumentou, de forma constante, 10 pontos percentuais entre 2002 e o PI. Concretamente, situava-se perto dos 28 % em 2002, subiu para 30 % em 2003 e para cerca de 32 % em 2004, antes de se aproximar dos 38 % durante o PI. Este aumento da parte de mercado tem de ser visto no contexto de uma quebra do consumo na CE, tal como expendido no considerando 69 supra.
2002
2003
2004
PI
Parte de mercado da indústria comunitária
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Índice (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Crescimento
(90)
Entre 2002 e o período de inquérito, enquanto o consumo comunitário diminuiu 14 %, o volume de vendas da indústria comunitária no respectivo mercado aumentou 16 %. A indústria comunitária ganhou cerca de 10 pontos percentuais de parte de mercado, enquanto as importações objecto de dumping ganharam à volta de 2,4 pontos percentuais de parte de mercado entre 2002 e o período de inquérito.
g) Emprego
(91)
O nível de emprego da indústria comunitária decaiu cerca de 10 % entre 2002 e o PI. Diminuiu 4 % entre 2002 e 2003, aumentou seis pontos percentuais em 2004, mas caiu 12 pontos percentuais durante o PI, reflexo parcial da quebra da produção.
2002
2003
2004
PI
Emprego (pessoas)
9 604
9 254
9 805
8 632
Índice (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produtividade
(92)
A produtividade da mão-de-obra da indústria comunitária, medida em volume de produção (em unidades) por trabalhador por ano, aumentou 12 % em 2003, cresceu mais seis pontos percentuais em 2004 e acabou por decair 12 pontos percentuais durante o PI. Perante a súbita retracção do mercado durante o PI, o volume de produção foi imediatamente ajustado, mas, como é comum registar-se, o ajustamento da mão-de-obra foi menos célere, gerando assim a perda de produtividade observada.
2002
2003
2004
PI
Produtividade (unidades por trabalhador)
1 013
1 131
1 192
1 075
Índice (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Salários
(93)
O salário médio por trabalhador durante o PI manteve-se aproximadamente no nível de 2002. Concretamente, diminuiu 11 % em 2003, caiu mais dois pontos percentuais em 2004 e, finalmente, aumentou 14 pontos percentuais no período de inquérito.
2002
2003
2004
PI
Custos laborais anuais por trabalhador (milhares de euros)
11
10
10
11
Índice (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Preços de venda e factores que afectam os preços na Comunidade
(94)
Os preços unitários das vendas da produção própria da indústria comunitária a clientes independentes diminuíram de forma constante, num total de 42 %, entre 2002 e o PI. Concretamente, os preços decaíram 25 % em 2003, perderam mais nove pontos percentuais em 2004 e, durante o PI, diminuíram mais oito pontos percentuais. O inquérito revelou que a subcotação dos preços de venda da indústria comunitária pelas importações objecto de dumping, se existiu, foi marginal. Em relação a um determinado número de modelos, a subcotação foi superior às margens de subcotação médias referidas no considerando 82 supra.
2002
2003
2004
PI
Preço unitário no mercado comunitário (EUR/unidade)
66
49
44
38
Índice (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Rendibilidade e retorno dos investimentos
(95)
Durante o período considerado, a rendibilidade das vendas da produção própria da indústria comunitária na Comunidade, expressa em percentagem das vendas líquidas, diminuiu de forma constante. A rendibilidade decaiu de 24 % em 2002 para cerca de 18 % em 2003 e para cerca de 10 % em 2004. Durante o PI, a indústria comunitária registou uma perda de 3,6 %.
2002
2003
2004
PI
Rendibilidade das vendas CE a clientes independentes (% das vendas líquidas)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
Retorno dos investimentos (lucro em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
O retorno dos investimentos, que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade acima referida. Decaiu de cerca de 17 % em 2002 para - 2,1 % no PI.
l) Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(97)
O cash flow líquido das actividades de exploração também diminuiu durante o período considerado. De um nível de aproximadamente 175 milhões de euros em 2002, diminuiu para cerca de 125 milhões em 2003, aumentou novamente para cerca de 141 milhões em 2004, antes de cair abruptamente para cerca de - 25 milhões de euros durante o PI. A situação deteriorou-se a ponto de duas das empresas que constituem a indústria comunitária terem declarado falência durante a primeira metade de 2006, como referido no considerando 67 supra. Apenas a Thomson conseguiu obter financiamento da respectiva empresa-mãe e, deste modo, evitar uma situação financeira mais gravosa. A Ekranas e a Ecimex não conseguiram obter capitais. Olhando para o futuro, a capacidade de a indústria comunitária mobilizar mais capitais é seriamente entravada pelas fracas perspectivas de procura.
2002
2003
2004
PI
Cash flow (milhares de euros)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investimentos
(98)
Os investimentos anuais da indústria comunitária na produção do produto em causa diminuíram de forma constante entre 2002 e o PI. Decaíram 14 % em 2003, perderam mais 25 pontos percentuais em 2004 e ainda mais 40 pontos percentuais durante o PI.
2002
2003
2004
PI
Investimentos líquidos (milhares de euros)
81 445
69 807
49 426
16 996
Índice (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Amplitude da margem de dumping
(99)
No que diz respeito ao impacto das margens de dumping efectivas na indústria comunitária, dado o volume e os preços das importações provenientes dos países considerados, este impacto não pode ser considerado desprezável.
o) Recuperação na sequência de práticas de dumping anteriores
(100)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2313/2000 do Conselho (6), foram instituídas medidas sobre as importações de determinados tubos catódicos para receptores de televisão a cores originários da Índia e da República da Coreia. Estas medidas caducaram em 21 de Outubro de 2005. No entanto, abrangiam apenas um país dos quatro objecto do presente processo e reportavam-se a apenas uma parte do código NC 8540 11 11, dos cinco códigos NC referidos no considerando 12 supra. A título de informação, o código NC 8540 11 11 abrange cerca de 20 % da definição do produto utilizada no presente processo. Atendendo à disparidade das situações, é, pois, difícil retirar conclusões sobre a questão específica da recuperação de práticas de dumping anteriores.
5. Conclusões sobre o prejuízo
(101)
Entre 2002 e o período de inquérito, o volume das importações objecto de dumping do produto em causa originário dos países em causa diminuiu 3 %, mas a sua parte de mercado comunitário aumentou cerca de 2,4 pontos percentuais. Os preços médios das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa, com base em dados do Eurostat, foram geralmente inferiores aos praticados pela indústria comunitária durante o período considerado. No entanto, durante o PI, os preços das importações dos países em causa não subcotaram substancialmente os preços da indústria comunitária. Com efeito, tal como assinalado no considerando 82 supra, com base numa média ponderada, a subcotação de preços situou-se entre - 37 % e 13 % durante o PI, consoante o país e o exportador em apreço. Os dados do Eurostat indicam, porém, que, nos anos anteriores ao PI, os preços das importações objecto de dumping originárias dos países em causa eram sensivelmente mais baixos do que os da indústria comunitária.
(102)
Constatou-se uma clara deterioração da situação da indústria comunitária durante o período considerado. Em primeiro lugar, duas das três empresas que constituem a indústria comunitária declararam falência durante a primeira metade de 2006. Em segundo lugar, a maioria dos indicadores de prejuízo registou uma evolução negativa entre 2002 e o PI: o volume de produção diminuiu 5 %, a utilização de capacidade decaiu 25 %, o emprego caiu 10 %, os preços unitários de venda perderam 42 %, a rendibilidade, o retorno dos investimentos e o cash flow deterioraram-se de forma assinalável e o investimento sofreu uma quebra de 79 %. A deterioração da situação da indústria comunitária foi extremamente brusca, porquanto ocorreu sobretudo durante o PI. Com efeito, antes do PI, a rendibilidade da indústria comunitária ainda se situava confortavelmente acima dos 10 %.
(103)
Alguns indicadores mostraram evoluções aparentemente positivas entre 2002 e o PI. A capacidade de produção aumentou 28 %, o volume de vendas da indústria comunitária no respectivo mercado cresceu 16 % e a parte de mercado detida pela indústria comunitária subiu 10 pontos percentuais. Contudo, estas evoluções não foram capazes de evitar a deterioração abrupta da situação financeira da indústria comunitária, que, em última análise, provocou a falência de dois produtores comunitários.
(104)
Tendo em conta o exposto, conclui-se, pois, que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante na acepção do n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(105)
Em conformidade com os n.os 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações objecto de dumping provocaram à indústria comunitária um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram também examinados factores conhecidos que pudessem estar a causar simultaneamente um prejuízo à indústria comunitária, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeitos das importações objecto de dumping
(106)
Durante o PI, as importações objecto de dumping provenientes dos quatro países em causa representaram uma parte de mercado significativa (na ordem dos 19,4 %). Entre 2002 e o período de inquérito, o volume das importações objecto de dumping do produto em causa originário dos países em causa diminuiu cerca de 3 %, mas a sua parte de mercado comunitário aumentou cerca de 2,3 pontos percentuais, dado que o consumo diminuiu ainda mais rapidamente do que o referido volume de importações. No entanto, importa observar que o volume e a parte de mercado das importações objecto de dumping culminaram em 2003, decrescendo em seguida até ao PI. Durante o período de inquérito, a parte de mercado das importações objecto de dumping foi 5,5 pontos percentuais inferior à de 2003.
(107)
Os preços médios das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa, com base em dados do Eurostat, foram geralmente inferiores aos praticados pela indústria comunitária durante o período considerado e, provavelmente, exerceram sobre eles uma pressão descendente. Os preços de importação também diminuíram consideravelmente entre 2002 e 2004, mas recuperaram 12 pontos percentuais durante o PI, tal como assinalado no considerando 81 supra. Dado que a indústria comunitária também baixou progressivamente os seus preços de venda ao longo do período considerado, os preços das importações provenientes dos países em causa não subcotaram de forma significativa os preços praticados pela indústria comunitária durante o PI, numa comparação modelo a modelo. Com efeito, com base numa média ponderada, a subcotação de preços situou-se entre - 37 % e 13 % durante o PI, consoante o país e o exportador em apreço. No entanto, embora as importações objecto de dumping praticamente não tenham subcotado os preços, de qualquer forma, subcotaram o preço-objectivo.
(108)
Tal como assinalado no considerando 102 supra, é observável um contraste pronunciado entre a situação da indústria no período 2002/2003 e no PI. Importa salientar que a deterioração da situação da indústria comunitária foi extraordinariamente brusca, porquanto ocorreu principalmente durante o PI. Com efeito, antes deste período, a rendibilidade da indústria comunitária situava-se confortavelmente acima dos 10 % e a maioria dos indicadores de prejuízo demonstrava ainda uma evolução positiva. Mais concretamente, entre 2002 e 2004, a capacidade de produção aumentou 23 %, o volume de produção subiu 20 %, o volume de vendas da indústria comunitária no mercado da Comunidade cresceu 22 % e a parte de mercado detida pela indústria comunitária elevou-se de aproximadamente 28 % para cerca de 32 %, numa altura em que o mercado ainda estava em expansão. Durante o PI, quando o mercado sofreu uma retracção súbita de 20 % num ano, a parte de mercado da indústria comunitária até se propulsionou para 38 %.
(109)
Além disso, importa notar que a indústria comunitária atingiu o seu nível mais elevado de rendibilidade em 2002 e 2003, quando os seus preços de venda já tinham diminuído significativamente, numa altura em que a sua parte de mercado tinha atingido o mínimo e o volume de importações objecto de dumping alcançara o seu nível mais alto. A rendibilidade só baixou no PI, quando a parte de mercado da indústria comunitária atingiu o seu pico, numa altura em que decresceu o volume de importações objecto de dumping e subiram os preços dessas importações.
(110)
Em conclusão, as importações objecto de dumping podem ter exercido uma pressão descendente sobre os preços de venda da indústria comunitária ao longo do período de 2002 até ao PI e podem ter estado na origem de algumas consequências negativas para a situação global da indústria comunitária. Todavia, tal como assinalado nos considerandos 108 e 109 supra, a situação da indústria comunitária, que ainda dava sinais confusos nos anos que precederam o PI, agravou-se súbita e drasticamente durante o PI. Antes deste período, a rendibilidade da indústria comunitária ainda se situava acima dos 10 %. Do mesmo modo, a maioria dos indicadores de prejuízo ainda apresentava uma evolução positiva até ao PI. Entre 2002 e 2004, a capacidade de produção aumentou 23 %, o volume de produção subiu 20 %, o volume de vendas da indústria comunitária no mercado da Comunidade cresceu 22 % e a parte de mercado detida pela indústria comunitária elevou-se de cerca de 28 % para cerca de 32 %, numa altura em que o mercado ainda estava em expansão. Recorde-se também que a indústria comunitária atingiu o seu nível de rendibilidade mais elevado em 2002 e 2003, quando a sua parte de mercado atingiu o mínimo e o volume de importações objecto de dumping alcançou o seu nível mais alto. A rendibilidade da indústria comunitária baixou no PI, numa altura em que a sua parte de mercado atingiu o pico e - aspecto importante - quando a presença de importações objecto de dumping recuara, tanto em termos de volume como de parte de mercado (ver considerando 106 supra), bem como quando os preços dessas importações subiram. Por outro lado, o único elemento novo no ambiente da indústria comunitária durante o PI foi a quebra abrupta da procura (na ordem dos 20 %). Por conseguinte, a ausência de uma clara coincidência no tempo entre a deterioração da situação da indústria comunitária e os efeitos das importações objecto de dumping levanta sérias dúvidas sobre a correlação entre a evolução das importações e a situação da indústria comunitária. Assim, não se pode concluir que as importações objecto de dumping tenham desempenhado um papel determinante na situação de prejuízo da indústria comunitária.
3. Efeitos de outros factores - evolução do consumo
(111)
Várias partes interessadas apontaram a quebra da procura de tubos catódicos para receptores de televisão a cores como a principal causa para o prejuízo súbito sofrido pela indústria comunitária.
(112)
Com efeito, tal como expendido no considerando 69 supra, o consumo tubos catódicos para receptores de televisão a cores diminuiu abruptamente 20 % no PI. Esta diminuição do consumo foi o único parâmetro a sofrer uma alteração drástica no ambiente da indústria comunitária. Também coincide com um agravamento acentuado da situação da indústria comunitária. O inquérito demonstrou que o súbito declínio da procura teve efectivamente um impacto negativo sobre a situação da indústria comunitária, uma vez que a redução súbita da sua rendibilidade e do cash flow decorre directamente da referida contracção do mercado, devido a um efeito sobre os custos (perda de produtividade no PI, tal como demonstrado no considerando 92 supra e subida dos custos de produção unitários) e um efeito sobre os preços (sobrecapacidade repentina). Durante o PI, a procura do produto em causa tinha-se tornado completamente inelástica em relação aos preços, tal como demonstrado pelo facto de uma redução significativa dos preços entre 2004 e o PI não ter conduzido a qualquer aumento do volume de vendas. Ao invés, na prática, a procura diminuiu cerca de 20 %.
(113)
O inquérito revelou que a diminuição da procura de tubos catódicos para receptores de televisão a cores coincide no tempo com a crescente penetração dos aparelhos receptores de televisão com ecrã plano (ecrã de cristais líquidos e de plasma), que aumentou de forma acentuada - de menos de 1 % do mercado em 2002 para 28 % durante o PI. Estes aparelhos receptores de televisão de ecrã plano concorrem directamente com os tubos catódicos para receptores de televisão a cores e ambos os produtos são totalmente permutáveis. Embora as tecnologias dos ecrãs de cristais líquidos e de plasma não sejam inteiramente novas, só durante o PI é que os preços dos aparelhos receptores de televisão com ecrã plano diminuíram significativamente, tendo caído 44 % entre 2001 e o PI. Esta diminuição tornou, por um lado, os modelos em questão mais atractivos para os consumidores, reduzindo assim a procura de aparelhos receptores de televisão a cores com os tubos catódicos em causa e, por outro, exerceu uma pressão directa sobre os preços de venda destes, que tiveram de baixar para se manterem competitivos face aos novos e atractivos modelos de ecrã plano. A título de exemplo, os aparelhos receptores de televisão de ecrã plano representavam 63 % do valor total de todos os aparelhos de televisão comprados a retalho no Reino Unido em 2005, em comparação com apenas 37 % em 2004. O resultado do presente inquérito e os dados do mercado sugerem que o volume de vendas de receptores de televisão a cores com os respectivos tubos catódicos atingiram o pico na UE em 2004 e a diminuição da procura tem sido constante desde então.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(114)
Os dados sugerem que as importações objecto de dumping exerceram pressão sobre os preços da indústria comunitária, tendo provavelmente contribuído para a sua situação de prejuízo. No entanto, uma análise mais pormenorizada, baseada nomeadamente na evolução das tendências durante o período considerado, não permitiu estabelecer um nexo de causalidade, visto não haver uma coincidência clara no tempo entre a deterioração da situação da indústria comunitária e a evolução das importações objecto de dumping.
(115)
Por outro lado, um aspecto importante é que o inquérito demonstrou a existência efectiva de uma clara coincidência no tempo entre a situação de prejuízo da indústria comunitária e o declínio súbito e acentuado da procura de tubos catódicos para receptores de televisão a cores na Comunidade. Daqui resultou um aumento dos custos de produção unitários e uma nova descida dos preços. Este forte declínio coincide exactamente com a penetração crescente da tecnologia de ecrã plano.
(116)
Em conclusão, não pôde assim estabelecer-se que as importações objecto de dumping tenham, por si sós, provocado um prejuízo importante. Com efeito, foram examinados outros factores nos termos do n.o 7 do artigo 3.o do regulamento de base e o prejuízo pôde em grande parte ser imputado aos efeitos de um súbito e acentuado declínio da procura e à disponibilidade crescente de tecnologia de ecrã plano a preços competitivos.
F. PROPOSTA DE ENCERRAMENTO SEM ADOPÇÃO DE MEDIDAS
(117)
Tendo em conta as conclusões retiradas nos considerandos 105 a 114 sobre o facto de não ter sido possível estabelecer um nexo de causalidade suficiente entre o prejuízo sofrido pela indústria comunitária e as importações objecto de dumping, a Comissão considera que o presente processo anti-dumping deve ser encerrado em conformidade com os n.o 2 do artigo 9.o do regulamento de base,
DECIDE:
Artigo 1.o
É encerrado o processo anti-dumping relativo às importações de tubos catódicos para receptores de televisão a cores, incluídos os tubos para monitores de vídeo, de todas as dimensões, originários da República Popular da China, da República da Coreia, da Malásia e da Tailândia, classificados nos códigos NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 e 8540 11 99.
Artigo 2.o
A presente decisão entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Feito em Bruxelas, em 15 de Novembro de 2006.