NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 492/2008
ze dne 3. června 2008
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 5. září 2007 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 23. července 2007 podala společnost Ajinomoto Foods Europe S.A.S. představující 100 % celkové výroby glutamátu sodného ve Společenství. Podnět obsahoval jasné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z něj vyplývající podstatné újmě způsobené jedinému výrobci ve Společenství, které byly považovány za postačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce zemí, jichž se zahájení řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Svá stanoviska předložili žadatel, vyvážející výrobci, dovozci, sdružení dodavatelů a uživatelé. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství může v tomto šetření použít výběr vzorku. Avšak vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevil menší počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR.
(7)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to jedinému výrobci ve Společenství, 22 dovozcům a 27 uživatelům dotčeného výrobku a rovněž 2 dodavatelům surovin.
(8)
Odpovědi byly obdrženy od výrobce ve Společenství, který podal podnět, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, čtyř uživatelů a dvou dodavatelů.
(9)
Pokud jde o zemi dotčenou tímto šetřením, Komise obdržela odpovědi od tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobce ve Společenství
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francie a obchodník ve spojení Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburk, Německo;
b)
Uživatel ve Společenství
Jeden uživatel požádal ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jeho údaje nebyly zveřejněny, jelikož jejich uveřejnění by jej nepříznivě ovlivnilo. Bylo shledáno, že jeho žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno.
-
Nestlé, Vevey, Švýcarsko,
-
Unilever, Neuhausen, Švýcarsko;
c)
Dovozci ve Společenství
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo,
-
Helm AG, Hamburk, Německo,
-
Standard sp z o.o., Lublin, Polsko;
d)
Vyvážející výrobci a společnosti ve spojení v ČLR
1)
skupina Meihua
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
skupina LingHua
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Inspekce naplánované u dvou dalších společností skupiny,
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog a
-
Inspekce u Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog musely být ukončeny z důvodů objasněných v 15. až 18. bodě odůvodnění.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian;
e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thajsko.
1.3 Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Glutamát sodný dovážený do Společenství a pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa a v hotových jídlech. Používá se rovněž v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu. Obvykle se zařazuje pod kód KN ex 2922 42 00.
(13)
Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 gramu po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného v baleních různé velikosti, ani různých stupňů čistoty.
2.2 Obdobný výrobek
(14)
Nebyly shledány žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a glutamátem sodným vyráběným výrobním odvětvím Společenství a prodávaným na trhu Společenství. ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a jak se uvádí v 30. až 34. bodě odůvodnění, běžnou hodnotu bylo nutno stanovit na základě informací získaných ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Podle dostupných informací glutamát sodný vyráběný a prodávaný v třetí zemi s tržním hospodářstvím má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako glutamát sodný vyráběný v ČLR a vyvážený do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že se všechny typy glutamátu sodného považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(15)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce bylo v průběhu prvního dne inspekce na místě zjištěno, že předložil zfalšované informace týkající se jeho prodeje na vývoz, které jsou považovány za nepravdivé a zavádějící informace ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(16)
Vzhledem k tomuto zjištění byla inspekce ukončena a společnost byla informována, že podle článku 18 základního nařízení se předpokládá, že zjištění (prozatímní nebo konečná, pozitivní nebo negativní) budou vycházet z dostupných údajů, a společnosti byla poskytnuta příležitost, aby předložila své připomínky.
(17)
Ve své odpovědi společnost nepopřela zjištění šetření týkající se padělání dokladů a nevznesla žádné připomínky ohledně použití článku 18 základního nařízení.
(18)
Za těchto okolností se k informacím, které poskytl tento vyvážející výrobce, nepřihlíželo a byly použity dostupné údaje.
3.2 Status tržního hospodářství
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. prokáže-li se, že u nich při výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5)
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(20)
Tři čínští vyvážející výrobci požádali o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(21)
U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutno použít článek 18 základního nařízení (viz 15. až 18. bod odůvodnění).
(22)
Při inspekci bylo zjištěno, že zbývající dva čínští vyvážející výrobci nesplňují všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(23)
Při inspekci bylo zjištěno, že jeden čínský vyvážející výrobce (skupina Meihua složená z pěti společností) nemohl prokázat, že splňuje výše uvedené druhé a třetí kritérium. Za prvé, skupina Meihua ve své žádosti o status tržního hospodářství nebo během inspekce na místě nepředložila konsolidované účetní závěrky prověřené auditory v souladu s IAS 27. Šetření prokázalo, že vzhledem k množství obchodních operací uskutečněných v rámci skupiny by jasnou představu o skupině poskytly pouze konsolidované účetní závěrky prověřené auditory, v nichž byly zcela vyloučeny všechny zůstatky, obchodní operace, příjmy a výdaje v rámci skupiny. Skupina Meihua poskytla konsolidované účetní závěrky prověřené auditory teprve značně později po inspekci na místě, což Komisi neumožnilo ověřit informace obsažené v těchto závěrkách a získat jasnou představu o finanční situaci skupiny. Mimoto bylo zjištěno, že účetní závěrky jednotlivých společností nebyly v souladu s IAS 1 a IAS 18, jelikož mateřská společnost vyrovnávala příjmy a výdaje a toto vyrovnání bylo značné. Vzhledem k těmto porušením IAS a skutečnosti, že toto nebylo zmíněno ve zprávách auditorů, se má za to, že skupina Meihua neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (druhé kritérium).
(24)
Za druhé, podle individuálních závěrek jednotlivých společností skupiny ověřených v průběhu inspekce na místě a na základě výše uvedených neověřených informací byla zjištěna podstatná zkreslení finanční situace společností a skupiny. Bylo zjištěno, že existují významné částky bezúročných půjček. To vedlo ke značné výši záporného provozního kapitálu a možným vysokým finančním nákladům, které se neprojevily v účetnictví jednotlivých společností nebo skupiny (třetí kritérium).
(25)
Druhá společnost, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nemohla prokázat, že splňuje první až třetí kritérium. Za prvé, její rozhodnutí nereagovala na tržní signály bez zásadních zásahů státu, zejména kvůli skutečnosti, že stát byl nadměrně zastoupen v její správní radě a společnost měla určité pochybné, avšak významné, pokud jde o částku, obchodní operace se státními podniky (státní půjčka s úrokem dvakrát vyšším než tržní sazba, zálohové platby pro státní podniky bez jakéhokoliv důvodu (kritérium 1)). Za druhé, společnost nedoložila, že disponuje jednoznačným a jasným účetnictvím vedeným a prověřeným auditory v souladu s IAS, jelikož bylo zjištěno, že účetnictví není v souladu s IAS 1 a IAS 18, protože společnost vyrovnávala i) závazky s pohledávkami a ii) příjmy a výdaje. Oba druhy vyrovnávání, které byly významné, tímto omezily možnost porozumět obchodním operacím, ostatním událostem a podmínkám při činnosti společnosti. Jelikož tato porušení IAS nebyla uvedena ve zprávě auditora, společnost neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (kritérium 2). Byla zjištěna rovněž zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství v podobě nesprávného ohodnocení aktiv a práva na užívání pozemků (kritérium 3).
(26)
Byl proto vyvozen závěr, že žádný čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
3.3 Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a je jim proto přiznáno individuální zacházení.
(28)
Vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria pro přiznání statusu tržního hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tento status tržního hospodářství nebude přiznán.
(29)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že dva čínští vyvážející výrobci splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení řízení bylo jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženo Thajsko. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(32)
Pouze jedna zúčastněná strana předložila připomínky, v nichž jako alternativní srovnatelné země navrhla Brazílii nebo Indonésii. Komise kontaktovala známé společnosti v Brazílii a Indonésii. Od výrobců v Brazílii nebo Indonésii však neobdržela žádné odpovědi na dotazník ani žádné smysluplné připomínky.
(33)
Thajsko je navíc jedním z největší výrobců glutamátu sodného na světě, má konkurenční trh a největší výrobce glutamátu sodného v Thajsku plně spolupracoval. Thajsko splnilo kritéria vhodné srovnatelné země, jelikož na thajském trhu existuje hospodářská soutěž, množství prodávané na thajském trhu je dostatečné a čínský i thajský trh jsou srovnatelné, pokud jde o sortiment a výrobní proces.
(34)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že Thajsko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro ČLR stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na thajském domácím trhu za srovnatelné typy výrobků, jelikož bylo zjištěno, že se uskutečnily v běžném obchodním styku. Co se týká typů výrobku, poznamenává se, že během období šetření byl z ČLR v podstatě vyvážen pouze jeden typ výrobku, tj. glutamát sodný s čistotou rovnající se 99 % nebo vyšší, a tento byl přímo srovnatelný s výrobkem prodávaným výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Šetření prokázalo určité rozdíly ve výrobním procesu mezi thajskými a čínskými výrobci, spočívající v tom, že čínští výrobci používají jiné zařízení, které spotřebovává méně elektrické energie. Thajské prodejní ceny na domácím trhu byly proto upraveny směrem dolů o částku, která odráží uvedené rozdíly.
3.5 Vývozní cena
(36)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím společností se sídlem v ČLR nebo na Tchaj-wanu, které s nimi nejsou ve spojení. Vývozní ceny byly proto stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(37)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích dvou spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dumpingovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 74 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za nízkou. V důsledku toho byly vývozní ceny předběžně stanoveny na základě obchodních operací s nejvyšším dumpingovým rozpětím provedených jedním ze dvou spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
3.6 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech, nákladech na balení, na úvěry a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.7 Dumpingová rozpětí
3.7.1 U spolupracujících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byl vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(41)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(42)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vypočítáno srovnáním vývozní ceny stanovené způsobem uvedeným v 37. bodě odůvodnění a běžné hodnoty stanovené způsobem uvedeným v 35. bodě odůvodnění.
(43)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 39,7 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(44)
Jediný spolupracující výrobce ve Společenství představoval 100 % výroby glutamátu sodného ve Společenství v průběhu období šetření. Má se tudíž za to, že tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(45)
Jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. Údaje v závorkách udávají záporné hodnoty.
(46)
Jelikož výrobce ve Společenství používá účetní období od 1. dubna do 31. března následujícího roku, všechny níže uvedené údaje jsou uvedeny pro účetní období (ÚO) místo pro kalendářní roky (např. ÚO2005 zahrnuje období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005). Údaje o dovozu jsou uvedeny na stejném srovnatelném základě.
4.2 Spotřeba Společenství
(47)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, k nimž byl připočten dovoz z ČLR a ostatních třetích zemí, o nichž byly údaje získány z Eurostatu. Spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se v období mezi ÚO2005 a ÚO2006 zvýšila, načež v ÚO2007 a období šetření trvale klesala. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 4 %.
Tabulka 1
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Spotřeba Společenství (v tunách)
Index
100
107
98
96
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
4.3.1 Objem a podíl na trhu
(48)
Objem dovozu z ČLR se značně zvýšil z 4 701 tun v ÚO2005 na 34 613 tun v období šetření, tj. o 636 % za celé posuzované období.
(49)
Odpovídající podíl na trhu byl v ÚO2005 v rozmezí od 3 % do 7 % a v průběhu posuzovaného období se zvýšil na 38 % až 43 %, a to navzdory poklesu spotřeby.
Tabulka 2
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 701
11 376
34 254
34 613
Index
100
242
729
736
Podíl ČLR na trhu
Index
100
226
745
768
Zdroj: Dovezené množství podle údajů Eurostatu.
4.3.2 Jednotková prodejní cena
(50)
Průměrné ceny dovozu z ČLR v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly mírný pokles o 2 %.
Tabulka 3
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu)
790
818
785
773
Index
100
104
99
98
Zdroj: Ceny dovozu podle údajů Eurostatu.
4.3.3 Cenové podbízení
(51)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(52)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Společenství, tj. rozpětí cenového podbízení, od 21 % do 24 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(53)
Ke zjištění hospodářské situace výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období byly přezkoumány trendy u všech hospodářských činitelů uvedených v čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(54)
Výrobní kapacita se v ÚO2006 zvýšila o 5 %, načež v ÚO2007 následovalo další zvýšení o 3 procentní body, poté byla v období šetření kapacita stálá. Zvýšení výrobní kapacity bylo důsledkem nových investic, jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění.
(55)
Výroba glutamátu sodného výrobním odvětvím Společenství se trvale snižovala a v posuzovaném období vykázala celkový pokles o 6 %. Údaje o výrobě pro ÚO2007 a období šetření odrážejí skutečnost, že výrobní odvětví Společenství muselo v roce 2006 výrobu na jeden měsíc zastavit.
(56)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 14 %.
Tabulka 4
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Výrobní kapacita
Index
100
105
108
108
Výroba
Index
100
99
93
94
Vytížení kapacity
Index
100
95
86
86
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
(57)
Prodej glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se v ÚO2006 mírně zvýšil, načež v ÚO2007 vykázal mohutný pokles o 25 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles prodeje 24 %. Tento obrovský pokles objemu prodeje vedl v posuzovaném období k významnému snížení podílu na trhu o celkem 12,5 procentního bodu (z podílu na trhu ve výši 58,6 % v ÚO2005 na 46,1 % v období šetření).
(58)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období vzrostly o 19 %. Nárůst byl dokonce ještě prudší v ÚO2007 (+ 23 %), načež v posledních 3 měsících období šetření došlo k mírnému poklesu cen. Zvýšení cen bylo nezbytné k pokrytí zvýšených nákladů na suroviny a ostatní vstupy. Navzdory skutečnosti, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit efektivnost při výrobě glutamátu sodného, prodejní ceny nemohly v období šetření pokrýt výrobní náklady.
Tabulka 5
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Objem prodeje
Index
100
101
76
76
Podíl na trhu
Index
100
94
77
79
Průměrné ceny
Index
100
106
123
119
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.3 Zásoby
(59)
V průběhu posuzovaného období zásoby vzrostly o 52 %. K tomuto zvýšení ve stavu zásob došlo v druhé polovině posuzovaného období a časově se shodovalo s velkým poklesem prodeje, který začal v ÚO2007. Na konci období šetření zůstala výše zásob na vysoké úrovni.
Tabulka 6
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zásoby
Index
100
101
153
152
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
(60)
Prodej obdobného výrobku ze strany výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nebyl v posuzovaném období ziskový. Na počátku tohoto období bylo nutno tuto situaci posuzovat v souvislosti se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe (AFE) a restrukturalizací, která v té době probíhala. Společnost Orsan S.A. byla ve špatné finanční situaci až do roku 2003 a společnost AFE přistoupila k hloubkové restrukturalizaci v zájmu snížení nákladů a zvýšení efektivnosti se zvláštními investicemi v roce 2004 a 2005. Účelem těchto investic bylo zvýšit výrobní kapacitu, vyvinout novou řadu výrobků a zvýšit energetickou účinnost. Skupina, do níž výrobní odvětví Společenství nyní náleží, převedla rovněž know-how, včetně nových a výkonnějších kmenů bakterií pro fermentační proces nezbytný k výrobě glutamátu sodného ve Společenství.
(61)
Ačkoliv investice pokračovaly rovněž v roce 2006 a 2007, výrobnímu odvětví Společenství se podařilo snížit ztráty zejména v průběhu období šetření v důsledku vyšších prodejních cen, rovněž však díky vyšší efektivnosti, pokud jde o využití surovin a energie. Další pohyb cen směrem nahoru však nebyl možný. Čínští výrobci byli na trhu Společenství stále více přítomni a rychle na tento trh pronikali. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření nadále zaznamenávalo značné ztráty z prodeje na trhu Společenství.
(62)
Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku byla v průběhu celého posuzovaného období záporná, což odráželo výše uvedenou negativní tendenci ziskovosti.
(63)
Stejně jako u ostatních finančních ukazatelů byl v celém posuzovaném období peněžní tok vytvořený glutamátem sodným vyráběným a prodávaným v EU záporný.
(64)
Kromě finančních ztrát neexistovaly žádné signály, že by se výrobní odvětví Společenství, jakožto součást skupiny Ajinomoto, potýkalo s dalšími problémy, pokud jde o získání kapitálu na jeho činnost.
Tabulka 7
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ziskovost
Index
(100)
(103)
(66)
(75)
Investice
Index
100
211
65
51
Návratnost investic
Index
(100)
(92)
(63)
(67)
Peněžní tok
Index
(100)
(102)
(59)
(83)
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(65)
V posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 9 %. Mzdy nejprve v ÚO2006 vzrostly o 6 % v porovnání s ÚO2005. V ÚO2007 a v období šetření se však mzdy snížily zpět na úroveň v ÚO2005.
(66)
Produktivita se v ÚO2006 zvýšila o 3 %, načež v ÚO2007 následoval mírný pokles. V období šetření produktivita opět vzrostla na stejnou úroveň jako v ÚO2006.
Tabulka 8
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zaměstnanost
Index
100
95
92
91
Mzdy
Index
100
106
100
100
Produktivita
Index
100
103
101
103
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.6 Růst
(67)
Zatímco spotřeba ve Společenství v posuzovaném období poklesla o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil o 24 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu v průběhu posuzovaného období o 12,5 procentního bodu.
4.4.7 Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Dumpingová rozpětí pro vývozce v ČLR jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
(69)
Nic nenasvědčuje tomu, že by výrobní odvětví Společenství překonávalo účinky dřívějšího dumpingu. Je nutno poznamenat, že se na dovoz glutamátu sodného od roku 2003 nevztahovala žádná opatření.
4.5 Závěr o újmě
(70)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Výroba poklesla o 6 % a vytížení kapacity o 14 %. Ačkoliv se spotřeba na trhu Společenství snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství poklesl podstatně více, tj. o 24 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 12,5 procentního bodu. Ostatní ukazatele újmy, například zásoby a zaměstnanost, se v průběhu posuzovaného období rovněž vyvíjely negativně.
(71)
Šetření prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Společenství až o 24 %. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly během posuzovaného období kvůli růstu nákladů o 19 %, důsledkem však byl pokles objemu prodeje a úbytek podílu na trhu. Z toho důvodu se ostatní ukazatele finanční újmy, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(73)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházející z ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(74)
V posuzovaném období se levný dumpingový dovoz z ČLR zvýšil více než sedmkrát, pokud jde o objem, což vedlo ke zvýšení podílu čínského glutamátu sodného na trhu Společenství z rozmezí od 3 % do 7 % v ÚO2005 na rozmezí od 38 % do 43 % v období šetření. Současně byli čínští vývozci jedinými účastníky na trhu, kteří snížili své prodejní ceny. Z dostupných informací vyplývá, že výrobce ve Společenství i vývozci z ostatních třetích zemí své ceny zvyšovali kvůli růstu výrobních nákladů (zejména růst cen surovin a energie).
(75)
Tento nárůst dovozu z ČLR se časově shoduje se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Ve ÚO2006 se objem dovozu z ČLR zvýšil o 142 %, zatímco objem prodeje Společenství vzrostl o 1 %. Ve ÚO2007 vzrostl objem dovozu z ČLR o dalších 201 % a prodejní ceny klesly o 4 %, zatímco se objem prodeje výrobního odvětví Společenství snížil o 25 procentních bodů. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření zaznamenalo pokles objemu prodeje na trhu Společenství a následný úbytek podílu na trhu ve výši 12,5 procentního bodu. Stlačení cen dumpingovým čínským dovozem výrobnímu odvětví Společenství neumožnilo zvýšit prodejní ceny na úroveň, která by odstranila ztráty a dále zlepšila jeho finanční situaci.
(76)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrály rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
5.3 Účinek ostatních činitelů
5.3.1 Dovoz z ostatních třetích zemí
(77)
Dovoz z třetích zemí, jichž se toto šetření netýkalo, poklesly v posuzovaném období o 65 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu v rozmezí od 35 % do 40 % v ÚO2005 na 10 % až 15 % v období šetření. Ceny uvedeného dovozu v posuzovaném období vzrostly o 20 %, což odpovídalo vývoji cen výrobního odvětví Společenství.
(78)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od ÚO2005 do období šetření:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Celkový dovoz
(v tunách)
31 910
30 926
13 080
11 225
Index
100
97
41
35
Zdroj: Eurostat
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Průměrná cena veškerého dovozu
(v EUR za tunu)
789
831
976
945
Index
100
105
124
120
Zdroj: Eurostat
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Společenství přivodil dumpingový dovoz z ČLR.
5.3.2 Vývoj poptávky
(80)
Co se týče vývoje poptávky, spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se mezi ÚO2005 a obdobím šetření snížila. Tento pokles však nebyl významný (- 4 %) a nemůže objasnit snížení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství o 24 %. Je nutno zdůraznit, že v průběhu posuzovaného období výrobní odvětví Společenství přišlo o podíl na trhu ve výši 12,5 procentního bodu a tento prodej nahradil dumpingový dovoz pocházející z ČLR. Podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže být proto přičítána snížení poptávky na trhu Společenství.
5.3.3 Vývozní výkonnost a produktivita výrobního odvětví Společenství
(81)
V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran, podle nichž může být příčinou způsobené újmy nedostatečná vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, je nutno podotknout, že se v průběhu posuzovaného období prodej na vývoz zvýšil o více než 50 %. Tvrzení je proto nutno odmítnout.
(82)
Pokud jde o činitel produktivity, je třeba uvést, že se v průběhu posuzovaného období výrobnímu odvětví Společenství podařilo snížit fixní náklady a náklady na pracovní sílu a zvýšit produktivitu na zaměstnance.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že vývozní výkonnost ani údajné snížení produktivity výrobního odvětví Společenství nepřispěly ke zhoršení jeho situace v období šetření.
5.3.4 Kolísání měnových kurzů
(84)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovozu glutamátu sodného do Evropského společenství napomohlo oslabení USD vůči EUR. Bylo skutečně zjištěno, že velká většina dovozních transakcí z ČLR do Evropského společenství je fakturována v USD.
(85)
Je třeba připomenout, že šetření musí prokázat, zda podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobil dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu), nebo zda je ona podstatná újma důsledkem jiných činitelů. Proto musí být podle čl. 3 odst. 6 základního nařízení doloženo, že újmu působí cenová hladina dumpingového dovozu. Hovoří se tedy pouze o rozdílu mezi cenami, a neexistuje tudíž žádná povinnost analyzovat činitele, které mají dopad na výši těchto cen.
(86)
V praxi se dopad dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Společenství zjišťuje tak, že se stanoví cenové podbízení, snižování a stlačování cen. Za tím účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž vývozní ceny použité pro stanovení újmy se musí někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření porovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje stanovení cenového rozdílu na porovnatelném základě. Z toho plyne, že směnný kurz nemůže v zásadě být dalším činitelem způsobujícím újmu.
(87)
Výše uvedené je v souladu se zněním čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele, než je dumpingový dovoz. Mezi jinými známými činiteli se neuvádí v tomto článku žádný činitel, který ovlivňuje výši dumpingového dovozu. Souhrnně řečeno, jestliže se jedná o dumpingový dovoz, a i kdyby tento dovoz těžil z příznivého vývoje směnných kurzů, nelze vývoj směnného kurzu považovat za dalšího činitele způsobujícího újmu.
(88)
Analýzu činitelů ovlivňujících cenu dumpingového dovozu, například kolísání směnného kurzu, nelze tudíž považovat za průkaznou a taková analýza by šla nad rámec povinností plynoucích ze základního nařízení.
(89)
V každém případě - a aniž by bylo dotčeno výše uvedené - i při použití směnného kurzu platného na počátku ÚO2005 jsou ceny dovozu z ČLR značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Toto významné rozpětí cenového podbízení proto nelze vysvětlit změnou směnného kurzu EUR vůči USD v posuzovaném období.
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že zhodnocení EUR vůči USD není činitelem, který postačuje k porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.3.5 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(91)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobní odvětví Společenství dováželo glutamát sodný ze svých výrobních závodů ve spojení, které se nenacházejí v Číně, mají však sídlo mimo Společenství, což mělo dopad na jeho objem prodeje glutamátu sodného vyrobeného ve Společenství.
(92)
Šetření prokázalo, že po nabytí společnosti Orsan výrobní odvětví Společenství reorganizovalo svou prodejní strukturu/kanály ve Společenství. Téměř veškerý glutamát sodný prodaný na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství v období šetření byl vyroben jediným výrobcem ve Společenství. Prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců ve spojení s výrobním odvětvím Společenství v zemích mimo Společenství se v posuzovaném období trvale a značně snižoval.
(93)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že samotné výrobní odvětví Společenství nebo jiné společnosti skupiny Ajinomoto jsou ve spojení s čínskými výrobci glutamátu sodného, kteří vyvážejí dotčený výrobek do Společenství. Uvádělo se, že vývoz do Společenství těchto společností ve spojení způsobil újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Tvrdilo se rovněž, že za cenovou politiku těchto čínských vývozců odpovídá samotná skupina Ajinomoto.
(94)
Šetření prokázalo, že v případě jedné čínské společnosti, která je údajně ve spojení se skupinou Ajinomoto, tento vztah přestal existovat před obdobím šetření. Mimoto bylo zjištěno, že prodej této společnosti na vývoz do Společenství byl v letech před obdobím šetření zanedbatelný. V případě dalších dvou čínských výrobců glutamátu sodného, kteří jsou ve spojení s jediným výrobcem ve Společenství, bylo zjištěno, že jejich vývoz do Společenství nebyl v období šetření významný. V tomto ohledu se skutečnost, že skupina Ajinomoto může odpovídat za cenovou politiku těchto společností, nepovažovala za důležitou.
(95)
Předběžně byl proto vyvozen závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran ve spojení mimo Společenství nepřispěl k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
5.3.6 Nový režim cukru
(96)
Tvrzení některých zúčastněných stran ohledně nepříznivého dopadu nového režimu cukru Společenství (a z něho vyplývajícího růstu cen cukru) na výrobní náklady výrobního odvětví Společenství nebylo potvrzeno. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství využívalo dlouhodobých smluv podepsaných dlouho před zavedením nového režimu, které zajistily, že kupní cena cukru byla po většinu posuzovaného období nízká. V druhé části období šetření se po zavedení nového režimu cukru kupní ceny cukru mírně zvýšily, tento dopad byl však částečně vyrovnán vývojem účinnější fermentační technologie. Výtěžek z fermentace se v období šetření zvýšil a v porovnání s průměrným výtěžkem čínských výrobců je vysoký. To znamená, že na tunu glutamátu sodného potřebuje výrobce ve Společenství v porovnání s čínskými výrobci podstatně méně cukru.
5.3.7 Rozdíl v základních surovinách
(97)
Glutamát sodný se ve Společenství vyrábí z cukrové melasy, zatímco v Číně z kukuřičného nebo rýžového škrobu. Některé zúčastněné strany tvrdily, že vývoj cen těchto surovin mohl čínským výrobcům poskytnout komparativní výhodu. Ze srovnání cen nákladů na suroviny potřebné k výrobě stejného množství glutamátu sodného však vyplývá, že existuje komparativní výhoda při výrobě glutamátu sodného z melasy. Na základě dostupných informací existují signály, že tato komparativní výhoda se v průběhu období šetření ještě zvýšila po prudkém nárůstu cen kukuřice, a to mezinárodně i na čínském trhu. Kvůli dumpingu čínských výrobků však tato komparativní výhoda nevedla u glutamátu sodného vyráběného z melasy výrobním odvětvím Společenství k získání podílu na trhu.
(98)
Předběžně se proto vyvozuje závěr, že rozdíl v surovinách používaných výrobním odvětvím Společenství v porovnání se surovinami, které používají čínští vyvážející výrobci, nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.4 Závěr o příčinných souvislostech
(99)
Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi ÚO2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu spolu s vysokou úrovní cenového podbízení v průběhu období šetření. Toto zvýšení podílu levného dovozu z ČLR na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné k značným ztrátám výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(100)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Předběžná poznámka
(101)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dodavatelů surovin, dovozců, a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Společenství
6.2.1 Povaha a struktura výrobního odvětví Společenství
(102)
Výrobní odvětví Společenství se skládá z jediného výrobce se sídlem ve Francii. Společnost vlastní skupina Ajinomoto, která se celosvětově podílí (kromě jiných činností) na výrobě a prodeji glutamátu sodného. Výrobní odvětví Společenství nakupovalo suroviny od dodavatelů ve Společenství, mělo tudíž vliv na úroveň zaměstnanosti dodavatelů surovin.
6.2.2 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství
(103)
Výrobní odvětví Společenství od ÚO2005 investovalo do hloubkové restrukturalizace v zájmu snížení nákladů, lze proto usuzovat, že je životaschopné. Avšak vzhledem k dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a nedostatečného růstu prodejní ceny, což vedlo k značným finančním ztrátám výrobního odvětví Společenství. Očekává se, že po uložení antidumpingových cel se objem glutamátu sodného prodávaného výrobním odvětvím zvýší a do jisté míry vzrostou rovněž jeho ceny na trhu Společenství. To by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(104)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že ztráty výrobního odvětví Společenství jsou výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z ČLR. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(105)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Nebudou-li uložena opatření, situace výrobního odvětví Společenství se bude pravděpodobně dále zhoršovat, což naruší příznivé účinky investic uskutečněných v posledních letech. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Společenství, zejména snahy o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví.
(106)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
6.3 Dovozci
(107)
Při šetření spolupracovali celkem tři dovozci a všichni byli proti uložení antidumpingových opatření. Na uvedené dovozce připadalo v období šetření přibližně 46 % celkového dovozu z ČLR do Společenství a přibližně 19 % spotřeby glutamátu sodného ve Společenství.
(108)
Na základě předběžných zjištění byl vyvozen závěr, že dopad zavedení antidumpingových opatření by byl u dvou spolupracujících dovozců zanedbatelný. U zbývajícího spolupracujícího dovozce z předběžných údajů vyplývá, že na glutamát sodný připadá rozpětí 7 % až 12 % jeho obratu. Tato společnost zaměstnává méně než pět osob přímo v části svého podnikání v oblasti glutamátu sodného. Zisk společnosti z prodeje glutamátu sodného je nízký. Vzhledem k těmto skutečnostem by dopad uložení antidumpingového cla neměl být zanedbatelný. Očekávaný účinek uložení opatření však povede ke zvýšení cen glutamátu sodného (ze všech zdrojů) na trhu Společenství. Tento dovozce by proto měl být schopen přenést celý nebo téměř celý růst plynoucí z uložení antidumpingových opatření, aniž by to mělo významný dopad na jeho celkový zisk.
(109)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na dovozce.
6.4 Uživatelé
(110)
Při šetření spolupracovaly celkem čtyři uživatelské společnosti, na něž připadá 18 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Tyto společnosti působí v potravinářském průmyslu a v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu.
(111)
Dva spolupracující uživatelé působí v potravinářském průmyslu. Celkem na tyto dvě společnosti v období šetření připadlo přibližně 17 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Je nutno podotknout, že obě společnosti pořizují významná množství od výrobního odvětví Společenství a i z jiných zdrojů. Zmínit je nutno rovněž to, že na činnosti související s glutamátem sodným připadá pouze malá část celkové činnosti obou společností. U jedné společnosti s velmi malým množstvím dovozu glutamátu sodného z ČLR během období šetření bude dopad uložení případných opatření zanedbatelný. U druhé společnosti bude dopad možného uložení opatření dále prověřen.
(112)
Co se týče dalších dvou spolupracujících uživatelů, bylo zjištěno, že na ně v období šetření připadlo pouze 1 % dovozu z Číny. Za této situace se usoudilo, že uložení antidumpingových opatření nebude mít závažný účinek na finanční situaci těchto společností.
(113)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
6.5 Dodavatelé surovin
(114)
Na dotazník odpověděli dva dodavatelé, kteří podpořili uložení antidumpingových opatření. Jeden z nich je dodavatelem suroviny, a to cukrové melasy, pro výrobní odvětví Společenství. Na cukrovou melasu, kterou tato společnost dodává výrobnímu odvětví Společenství, připadá přibližně 5 % obratu společnosti. Pokud antidumpingová opatření nebudou uložena, existuje riziko (jak bylo uvedeno výše), že bude ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. Pokud by k tomu došlo, mělo by to jednoznačný nepříznivý dopad na situaci dodavatelů surovin pro výrobní odvětví Společenství.
(115)
Co se týče druhého dodavatele, jeho situace bude dále prověřena po uložení prozatímních opatření.
(116)
Nebudou-li opatření uložena, prodej výrobního odvětví Společenství bude dále klesat, což povede k tomu, že se sníží rovněž jeho poptávka po surovinách. To bude mít s největší pravděpodobností nepříznivý vliv na ziskovost dodavatelů surovin.
6.6 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že skupina Ajinomoto může mít dominantní postavení nejen na trhu Společenství, nýbrž rovněž na světovém trhu. Tyto zúčastněné strany uvedly, že nehledě na čínské konkurenty skupina Ajinomoto ve skutečnosti monopolizuje výrobu glutamátu sodného ve světě. Je však nutno zdůraznit, že na základě informací, které poskytla jedna ze zúčastněných stran, jež uvedly toto tvrzení, na výrobu glutamátu sodného ze strany jiných než čínských výrobců a skupiny Ajinomoto dosud připadá více než 500 000 tun (což je více než celková výroba glutamátu sodného ve skupině Ajinomoto).
(118)
Co se týká trhu Společenství, pokud budou uložena antidumpingová opatření, dotčení čínští vyvážející výrobci budou vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Je rovněž pravděpodobné, že na trhu Společenství bude existovat dostatečný počet velkých konkurentů, včetně výrobců v Indonésii, Jižní Koreji, Vietnamu, Brazílii a na Tchaj-wanu. Je nutno zdůraznit, že na počátku posuzovaného období připadalo na dovoz z těchto zdrojů 31,4 % trhu Společenství a tento podíl se významně snížil kvůli dumpingovému dovozu z ČLR. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat z různých dodavatelů glutamátu sodného. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.
6.7 Závěr o zájmu Společenství
(119)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(120)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu.
(121)
Pro stanovení výše cla byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla potřebná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
(122)
Jelikož výrobnímu odvětví Společenství vznikaly finanční ztráty v průběhu celého posuzovaného období, byl zisk dosažitelný při neexistenci dumpingového dovozu založen na ziskových rozpětích u obdobného výrobku, kterých v posuzovaném období dosáhli výrobci glutamátu sodného v zemích, v nichž neexistoval čínský dumpingový dovoz (Tchaj-wan a Thajsko). Na tomto základě bylo zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 5 % z obratu lze pokládat za přiměřené minimum, které by mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat při neexistenci dumpingu působícího újmu. Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Tato cena nepůsobící újmu byla získána úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečnou ztrátu vzniklou během období šetření a připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(123)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(124)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(125)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(126)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely případných konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód Taric
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. června 2008.
REGULAMENTO (CE) N.o 492/2008 DA COMISSÃO
de 3 de Junho de 2008
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de glutamato de monossódio originário da República Popular da China
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 5 de Setembro de 2007, por aviso (a seguir designado «aviso de início») publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações na Comunidade de glutamato de monossódio («GMS») originário da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 23 de Julho de 2007 pela Ajinomoto Foods Europe S.A.S., que representa 100 % da produção comunitária total de GMS. A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de dumping em relação ao referido produto e de um prejuízo importante daí resultante para o único produtor comunitário, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
1.2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os produtores-exportadores, os importadores, os fornecedores e os utilizadores conhecidos como interessados, bem como os representantes dos países em causa. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
O autor da denúncia, os produtores-exportadores, os importadores, as associações de fornecedores e os utilizadores apresentaram as suas observações. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram que existiam motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Devido ao número aparentemente elevado de produtores-exportadores na RPC e de importadores na Comunidade, a Comissão indicou no aviso de início a possibilidade de recorrer ao método de amostragem no presente inquérito. Contudo, dado que o número de produtores-exportadores da RPC, bem como de importadores na Comunidade que manifestaram disponibilidade para colaborar no inquérito, foi inferior ao previsto, decidiu-se que não seria necessário recorrer a esse método.
(6)
Para permitir aos produtores-exportadores da RPC solicitar o tratamento de economia de mercado («TEM») ou um tratamento individual («TI»), caso o desejassem, a Comissão enviou formulários para a apresentação dos pedidos em questão aos produtores-exportadores conhecidos como interessados e às autoridades da RPC.
(7)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras empresas que se deram a conhecer nos prazos fixados no aviso de início, nomeadamente ao único produtor comunitário, a vinte e dois importadores e a vinte e sete utilizadores do produto em causa, bem como a dois fornecedores de matérias-primas.
(8)
Foram recebidas respostas do produtor comunitário autor da denúncia, de três importadores independentes, de quatro utilizadores e de dois fornecedores.
(9)
No que diz respeito ao país abrangido pelo presente inquérito, a Comissão recebeu respostas de três produtores-exportadores da RPC.
(10)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações consideradas necessárias para efeitos de uma determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da Comunidade. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtor localizado na Comunidade
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S., Nesle, França e o seu operador comercial coligado Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburgo, Alemanha;
b)
Utilizador comunitário
Um utilizador solicitou que, em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base, não fossem publicadas as informações a ele respeitantes, na medida em que considerava que essa divulgação poderia ter efeitos manifestamente desfavoráveis para a respectiva empresa. Este pedido foi considerado suficientemente fundamentado, pelo que foi deferido.
-
Nestlé, Vevey, Suíça,
-
Unilever, Neuhausen, Suíça;
c)
Importadores na Comunidade
-
Omya Peralta GmbH, Hamburgo, Alemanha,
-
Helm AG, Hamburgo, Alemanha,
-
Standard sp. z o.o., Lublin, Polónia;
d)
Produtores-exportadores e empresas coligadas na RPC
1.
Grupo Meihua
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inner Mongolia,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inner Mongolia,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei,
2.
Grupo LingHua
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Visitas de verificação programadas a duas outras empresas do grupo,
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog e
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog teve de ser abandonada pelas razões indicadas nos considerandos 15 a 18,
3.
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian;
e)
Produtor no país análogo
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Banguecoque, Tailândia.
1.3. Período de inquérito
(11)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2006 e 30 de Junho de 2007 («PI»). A análise das tendências relevantes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre Abril de 2004 e o final do PI («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(12)
O GMS originário da RPC («produto em causa») e exportado para a Comunidade é um aditivo alimentar principalmente utilizado como intensificador de sabor em sopas, caldos, pratos de peixe e de carne e comida pré-confeccionada, sendo também utilizado na indústria dos produtos cosméticos de cuidados pessoais. É normalmente classificado no código NC ex 2922 42 00.
(13)
O GMS encontra-se disponível em embalagens de vários tamanhos, que vão de pequenos pacotes de 0,5 g, destinados aos consumidores, a sacos de 1 000 kg. As embalagens mais pequenas são vendidas, através dos retalhistas, aos consumidores privados, destinando-se as embalagens maiores, de 20 kg ou mais, aos utilizadores industriais. Além disso, existem diferentes graus de pureza. No entanto, a diferença a nível das dimensões da embalagem não implica uma diferença nas características do glutamato de monossódio ou diferentes graus de pureza.
2.2. Produto similar
(14)
Não foram detectadas diferenças entre o produto em causa e o GMS produzido pela indústria comunitária e vendido no mercado comunitário. Encontrando-se a economia da RPC num processo de transição, como referido nos considerandos 30 a 34, foi necessário estabelecer o valor normal com base nas informações obtidas num país terceiro com economia de mercado. De acordo com os dados disponíveis, o GMS produzido e vendido no país terceiro com economia de mercado tem as mesmas características físicas e químicas de base que o GMS produzido na RPC e exportado para a Comunidade. Conclui-se, por conseguinte, a título provisório, que todos os tipos de GMS são considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Aplicação do artigo 18.o do regulamento de base
(15)
No caso de um produtor-exportador, apurou-se, durante o primeiro dia de verificação no terreno, que este tinha prestado informações falsas relativamente às suas vendas de exportação, tendo estas sido consideradas falsas e erróneas na acepção do n.o 1 do artigo 18.o do regulamento de base.
(16)
Tendo em conta esta conclusão, a verificação foi interrompida e a empresa foi informada de que, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base, se poderiam estabelecer conclusões (preliminares ou definitivas, positivas ou negativas) com base nos factos disponíveis, tendo-lhe sido dada a oportunidade de apresentar as suas observações.
(17)
Na sua resposta, a empresa não contestou as conclusões do inquérito, no que diz respeito à falsificação de documentos e não levantou objecções quanto à aplicação do artigo 18.o do regulamento de base.
(18)
Por conseguinte, as informações prestadas por este produtor-exportador não foram tidas em conta, tendo sido utilizados os dados disponíveis.
3.2. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(19)
Nos termos do n.o 7, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping sobre as importações originárias da RPC, o valor normal será determinado de acordo com o disposto nos n.os 1 a 6 do referido artigo para todos os produtores que se verifique satisfazerem os critérios enunciados no n.o 7, alínea c), do artigo 2.o do regulamento de base, ou seja, sempre que fique demonstrada a prevalência de condições de economia de mercado no que se refere ao fabrico e à venda do produto similar. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
1.
As decisões das empresas relativas aos preços e custos são adoptadas em resposta às condições do mercado e sem uma interferência significativa do Estado;
2.
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade («NIC»), e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
A legislação em matéria de propriedade e falência garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
As operações cambiais são realizadas a taxas de mercado.
(20)
Três produtores-exportadores chineses solicitaram o TEM nos termos do n.o 7, alínea b), do artigo 2.o do regulamento de base, tendo preenchido o formulário de pedido de TEM dentro do prazo fixado.
(21)
No caso de um produtor-exportador chinês, foi necessário aplicar o artigo 18.o do regulamento de base (ver considerandos 15 a 18).
(22)
A verificação permitiu concluir que os restantes dois produtores-exportadores chineses não preenchiam todos os cinco critérios para beneficiar do TEM.
(23)
Nela se apurou que um produtor-exportador chinês (o grupo Meihua constituído por cinco empresas) não pôde demonstrar que preenchia o segundo e o terceiro critérios supramencionados. Em primeiro lugar, o grupo Meihua não apresentou mapas financeiros consolidados e auditados, em conformidade com a NIC 27, no respectivo pedido de TEM ou durante a visita de verificação. O inquérito mostrou que, uma vez que se registaram muitas transacções no seio do grupo, só os mapas financeiros consolidados e auditados, em que são integralmente eliminados balanços intragrupo, transacções, rendimento e encargos, permitiriam obter uma visão clara do grupo. O grupo Meihua só facultou os mapas financeiros consolidados e auditados muito depois da visita de verificação, pelo que não foi possível à Comissão verificar as informações contidas nessas contas nem obter uma imagem clara da situação financeira do grupo. Além disso, constatou-se que as contas das empresas individuais não eram conformes às NIC 1 e NIC 18, uma vez que a empresa-mãe estava a compensar receitas e despesas, sendo essa compensação de carácter material. Tendo em conta estas violações das NIC e o facto de não terem sequer sido mencionadas nos relatórios de auditoria, considera-se que o grupo Meihua não demonstrou que os seus registos eram auditados em conformidade com as referidas normas (segundo critério).
(24)
Em segundo lugar, com base nas contas individuais das empresas do grupo examinadas durante a visita de verificação e nas informações não verificadas acima mencionadas, foram detectadas distorções importantes na situação financeira das empresas e do grupo. Constatou-se que tinham sido contraídos empréstimos significativos isentos de juros, dando origem a um montante importante de fundo de maneio negativo e a custos financeiros potencialmente elevados não reflectidos nos registos das empresas individuais ou do grupo (terceiro critério).
(25)
A segunda empresa, a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., não conseguiu demonstrar que cumpria o primeiro, segundo e terceiro critérios. Em primeiro lugar, as suas decisões não eram adoptadas em resposta a sinais do mercado e sem uma interferência significativa do Estado, nomeadamente porque o Estado estava sobre-representado no seu conselho de administração e a empresa realizara certas transacções duvidosas, mas de valor significativo, com empresas estatais (empréstimo do Estado a um juro duas vezes superior à do mercado, adiantamentos a empresas estatais sem qualquer justificação) (primeiro critério). Acresce que não apresentou elementos de prova de que tinha um único tipo de registos contabilísticos básicos, elaborados e auditados em conformidade com as NIC, tendo-se constatado que as contas não eram conformes à NIC 1 e à NIC 18, uma vez que a empresa estava a compensar i) débitos com créditos e ii) receitas e despesas. Ambos os tipos de compensação de natureza material dificultaram, consequentemente, a compreensão das transacções, de outros eventos e das condições que marcaram a actividade da empresa. Como estas violações das NIC não foram referidas no relatório de auditoria, a empresa não demonstrou que os seus registos foram auditados em conformidade com as normas internacionais de contabilidade (segundo critério). Por último, foram observadas distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada, sob a forma de avaliações inadequadas de activos e de direitos de utilização de terrenos (terceiro critério).
(26)
Concluiu-se, por conseguinte, que nenhum produtor-exportador chinês demonstrou cumprir as condições definidas no n.o 7, alínea c), do artigo 2.o do regulamento de base.
3.3. Tratamento individual («TI»)
(27)
Em conformidade com o n.o 7, alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito a nível nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base e lhes seja, portanto, concedido o tratamento individual.
(28)
Os produtores-exportadores que não cumpriam os critérios para a concessão do TEM tinham também solicitado o TI, na eventualidade de o primeiro não lhes ser concedido.
(29)
Com base nas informações facultadas, apurou-se que dois produtores-exportadores chineses cumprem todos os requisitos necessários à concessão do TI, como enunciado no n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base.
3.4. Valor normal
3.4.1. País análogo
(30)
Nos termos do n.o 7, alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base, no contexto das economias em transição e no que diz respeito aos produtores-exportadores a quem não foi concedido o TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor construído num país terceiro com economia de mercado («país análogo»).
(31)
No aviso de início, propôs-se que a Tailândia fosse utilizada como país análogo adequado para a determinação do valor normal relativamente à RPC, tendo a Comissão convidado todas as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(32)
Apenas uma parte interessada apresentou observações para propor como países análogos alternativos o Brasil ou a Indonésia. A Comissão contactou empresas conhecidas no Brasil e na Indonésia. Todavia, não recebeu respostas ao questionário nem observações pertinentes de produtores destes países.
(33)
Além disso, a Tailândia é um dos maiores produtores de GMS a nível mundial, com um mercado competitivo, tendo o produtor tailandês mais importante colaborado plenamente no inquérito. A Tailândia cumpre todos os critérios para ser um país análogo adequado, já que existe concorrência no seu mercado, as quantidades vendidas no mercado tailandês são suficientes e tanto o mercado chinês como o tailandês são comparáveis em termos de gama de produtos e processo de produção.
(34)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se assim, a título provisório, que a Tailândia constitui um país análogo adequado em conformidade com o n.o 7, alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base.
3.4.2. Método para determinar o valor normal
(35)
Em conformidade com o n.o 7, alínea a), do artigo 2.o do regulamento de base, o valor normal para a RPC foi determinado com base em informações verificadas, facultadas pelo produtor do país análogo que colaborou no inquérito, ou seja, com base no preço pago ou a pagar no mercado interno da Tailândia por tipos de produtos comparáveis, uma vez que se concluiu que estes decorreram de operações comerciais normais. Quanto ao tipo de produtos, é de assinalar que, durante o PI, foi exportado essencialmente um só produto a partir da RPC, isto é, GMS de pureza superior ou igual a 99 %, directamente comparável com o produto vendido pelo produtor do país análogo no seu mercado interno. O inquérito revelou a existência de algumas diferenças entre os processos de produção dos fabricantes tailandês e chinês, uma vez que este último utilizava um equipamento diferente que consumia menos energia eléctrica. Aos preços de venda no mercado interno da Tailândia foi assim deduzido um montante que traduzia essas diferenças.
3.5. Preço de exportação
(36)
As vendas de todos os produtores-exportadores chineses colaborantes para a Comunidade foram efectuadas quer directamente a clientes independentes estabelecidos na Comunidade, quer por intermédio de empresas independentes estabelecidas na RPC ou em Taiwan. Os preços de exportação foram, pois, determinados com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o n.o 8 do artigo 2.o do regulamento de base.
(37)
Em relação a todos os outros produtores-exportadores chineses, a Comissão começou por determinar o nível de colaboração. Procedeu-se a uma comparação entre o total das quantidades exportadas indicadas nas respostas aos questionários dos dois produtores-exportadores colaborantes e o total das importações objecto de dumping originárias da RPC, tal como registado nas estatísticas das importações do Eurostat. A percentagem de colaboração apurada foi 74 %. Assim, o nível de colaboração foi considerado baixo. Consequentemente, os preços de exportação foram provisoriamente determinados com base nas transacções com as margens de dumping mais elevadas, efectuadas por um dos dois produtores-exportadores chineses colaborantes a quem foi concedido o TI em conformidade com o n.o 1 do artigo 18.o do regulamento de base.
3.6. Comparação
(38)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(39)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se a um ajustamento para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a respectiva comparabilidade, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. Sempre que oportuno e justificado, foram concedidos ajustamentos a todas as empresas objecto de inquérito (produtores-exportadores colaborantes e o produtor no país análogo), a fim de ter em conta diferenças de custos de transporte, frete marítimo e seguro, manuseamento, carregamento e custos acessórios, embalagem, crédito e comissões.
3.7. Margens de dumping
3.7.1. Para os produtores que colaboraram no inquérito e aos quais foi concedido o TI
(40)
No caso das empresas às quais foi concedido o TI, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, em conformidade com o n.os 11 e 12 do artigo 2.o do regulamento de base.
(41)
Desta forma, as margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço cif-fronteira comunitária do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2. Para todos os outros produtores-exportadores
(42)
A margem de dumping a nível do país foi calculada com base numa comparação entre o preço de exportação como expendido no considerando 37 e o valor normal tal como expendido no considerando 35.
(43)
Com base no exposto, o nível de dumping a nível do país foi estabelecido a título provisório em 39,7 % do preço cif-fronteira comunitária do produto não desalfandegado.
4. PREJUÍZO
4.1. Definição de indústria comunitária
(44)
O único produtor comunitário que colaborou no inquérito representava 100 % da produção comunitária de GMS durante o PI, considerando-se, pois, que constitui a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
(45)
Assim, uma vez que a indústria comunitária é constituída por um único produtor, todos os valores relacionados com dados sensíveis tiveram de ser indexados ou apresentados sob a forma de intervalos por razões de confidencialidade. Os valores entre parênteses referem-se a valores negativos.
(46)
Dado que o ano fiscal utilizado pelo produtor comunitário vai de 1 de Abril a 31 de Março do ano subsequente, todos os dados são apresentados relativamente a anos fiscais (AF) e não a anos civis (por exemplo, o AF2005 abrange o período compreendido entre 1 de Abril de 2004 e 31 de Março de 2005). Os dados relativos às importações são apresentados na mesma base comparável.
4.2. Consumo comunitário
(47)
O consumo comunitário foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria comunitária no mercado comunitário acrescidos das importações originárias da RPC e de outros países terceiros, com base nos dados do Eurostat. O consumo comunitário de GMS aumentou entre o AF2005 e o AF2006, tendo diminuído continuamente no AF2007 e no PI. Globalmente, o consumo baixou 4 % durante o período considerado.
Quadro 1
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Consumo comunitário (toneladas)
Índice
100
107
98
96
4.3. Importações para a Comunidade provenientes da RPC
4.3.1. Volume e parte de mercado
(48)
Os volumes de importação provenientes da RPC aumentaram significativamente de 4 701 toneladas no AF2005 para 34 613 toneladas no PI, isto é, 636 % durante o período considerado.
(49)
No AF2005, a parte de mercado correspondente situou-se entre 3 % e 7 %, tendo aumentado entre 38 % e 43 % ao longo do período considerado, apesar da descida no consumo.
Quadro 2
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Importações provenientes da RPC
(toneladas)
4 701
11 376
34 254
34 613
Índice
100
242
729
736
Parte de mercado da RPC
Índice
100
226
745
768
Fonte: Quantidades importadas registadas pelo Eurostat.
4.3.2. Preço de venda unitário
(50)
Os preços médios das importações originárias da RPC sofreram flutuações durante o período considerado e registaram globalmente uma ligeira diminuição de 2 %.
Quadro 3
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Preços das importações provenientes da RPC (EUR/t)
790
818
785
773
Índice
100
104
99
98
Fonte: Preços das importações registados pelo Eurostat.
4.3.3. Subcotação de preços
(51)
Para analisar a subcotação dos preços, foi efectuada uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda por tipo de produto da indústria comunitária a clientes independentes no mercado comunitário, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes das importações em causa, estabelecidos numa base cif, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros e os custos pós-importação. Esta comparação foi efectuada após dedução de todos os abatimentos e descontos.
(52)
Calculada com base na metodologia acima descrita, a diferença entre os preços, expressa em percentagem do preço médio ponderado da indústria comunitária (no estádio à saída da fábrica), isto é, a margem de subcotação dos preços, foi de 21 % a 24 %.
4.4. Situação económica da indústria comunitária
(53)
As tendências de todos os factores económicos mencionados no n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base foram analisadas, a fim de determinar a situação da indústria comunitária durante o período considerado.
4.4.1. Capacidade de produção, produção e utilização da capacidade
(54)
A capacidade de produção aumentou 5 % no AF2006, cresceu novamente 3 pontos percentuais no AF2007 e manteve-se estável no PI. Os aumentos da capacidade de produção surgiram em consequência de investimentos novos, como explanado no considerando 60.
(55)
A produção de GMS pela indústria comunitária diminuiu continuamente, registando uma queda global de 6 % no período considerado. Os valores da produção no AF2007 e no PI espelham o facto de a indústria comunitária ter tido de interromper a produção durante um mês, em 2006.
(56)
Devido à redução dos volumes de produção, a utilização da capacidade diminuiu 14 % no decurso do período considerado.
Quadro 4
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Capacidade de produção
Índice
100
105
108
108
Produção
Índice
100
99
93
94
Utilização da capacidade
Índice
100
95
86
86
Fonte: Resposta ao questionário.
4.4.2. Volume de vendas, parte de mercado e preços unitários médios na Comunidade
(57)
As vendas de GMS da indústria comunitária a clientes independentes no mercado comunitário aumentaram ligeiramente no AF2006, antes de registarem uma enorme diminuição de 25 pontos percentuais no AF2007. Ao longo do período considerado, as vendas diminuíram 24 %. Esta enorme queda nos volumes de vendas provocou uma diminuição significativa da parte de mercado, 12,5 pontos percentuais no total, durante o período considerado (a parte de mercado diminuiu de 58,6 % no AF2005 para 46,1 % no PI).
(58)
Os preços médios de venda a clientes independentes no mercado comunitário aumentaram 19 % durante o período considerado. O aumento foi ainda mais marcado no AF2007 (+ 23 %); no entanto, foi seguido de uma ligeira diminuição dos preços, ocorrida nos últimos três meses do PI. O aumento dos preços foi necessário para cobrir os custos das máterias-primas e de outros factores de produção. Apesar de a indústria comunitária ter conseguido ganhar em eficácia no que diz respeito à produção de GMS, os preços de venda não conseguiram cobrir o custo da produção durante o PI.
Quadro 5
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Volumes de vendas
Índice
100
101
76
76
Parte de mercado
Índice
100
94
77
79
Preços médios
Índice
100
106
123
119
Fonte: Resposta ao questionário.
4.4.3. Existências
(59)
Durante o período considerado as existências aumentaram 52 %. Este crescimento das existências ocorreu na segunda metade do período considerado e coincidiu com a grande diminuição nas vendas a partir do AF2007. No final do PI, o nível das existências manteve-se a um nível elevado.
Quadro 6
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Existências
Índice
100
101
153
152
Fonte: Resposta ao questionário.
4.4.4. Rendibilidade, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(60)
As vendas do produto similar pela indústria comunitária no mercado comunitário não foram rentáveis durante o período considerado. No início do referido período, esta situação deve ser encarada no contexto da aquisição da Orsan S.A. pela Ajinomoto Foods Europe («AFE») e da reestruturação efectuada nessa altura. De facto, a Orsan S.A. esteve numa situação financeira difícil até 2003, tendo a AFE procedido a uma reestruturação profunda para reduzir os custos e melhorar a eficiência com investimentos específicos em 2004 e 2005. O objectivo desses investimentos foi aumentar a capacidade de produção, desenvolver uma nova linha de produtos e aumentar a eficiência energética. O grupo a que pertence actualmente a indústria comunitária também transferiu saber-fazer, incluindo estirpes de bactérias novas e mais eficientes em termos do processo de fermentação necessário à produção de GMS na Comunidade.
(61)
Apesar de os investimentos terem continuado igualmente em 2006 e 2007, a indústria comunitária conseguiu reduzir as suas perdas, em particular durante o PI, graças ao aumento dos preços de venda e, também, a uma maior eficiência na utilização das matérias-primas e da energia. Contudo, não foi possível manter a evolução ascendente dos preços. Os exportadores chineses mostraram-se cada vez mais presentes e penetraram rapidamente no mercado comunitário. Consequentemente, a indústria comunitária registou ainda perdas significativas em termos de vendas no mercado comunitário durante o PI.
(62)
O retorno dos investimentos na produção e na venda do produto similar foi negativo durante o período considerado, reflectindo a tendência negativa da rendibilidade supramencionada.
(63)
Como no caso dos demais indicadores financeiros, o cash flow gerado pelo GMS produzido e vendido na UE foi negativo durante todo o período considerado.
(64)
Excluindo as perdas financeiras, não houve outras indicações de que a indústria comunitária, enquanto parte do grupo Ajinomoto, enfrentasse outros problemas no que diz respeito à obtenção de capitais para as suas actividades.
Quadro 7
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Rendibilidade
Índice
(100)
(103)
(66)
(75)
Investimentos
Índice
100
211
65
51
Retorno dos investimentos
Índice
(100)
(92)
(63)
(67)
Cash flow
Índice
(100)
(102)
(59)
(83)
Fonte: Resposta ao questionário.
4.4.5. Emprego, produtividade e salários
(65)
O emprego na indústria comunitária diminuiu 9 % no período considerado. Os salários aumentaram inicialmente 6 % no AF2006 comparado com o AF2005. Contudo, no AF2007 e no PI, os salários baixaram para o nível do AF2005.
(66)
A produtividade aumentou 3 % no AF2006, seguida de uma ligeira descida no AF2007. No PI, a produtividade voltou a aumentar para o mesmo nível do AF2006.
Quadro 8
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Emprego
Índice
100
95
92
91
Salários
Índice
100
106
100
100
Produtividade
Índice
100
103
101
103
Fonte: Resposta ao questionário.
4.4.6. Crescimento
(67)
Enquanto o consumo comunitário diminuiu 4 % no período considerado, o volume de vendas da indústria comunitária diminuiu 24 %. Tal levou a uma perda da parte de mercado da indústria comunitária durante o período considerado de 12,5 pontos percentuais.
4.4.7. Amplitude da margem de dumping efectiva e recuperação na sequência de anteriores práticas de dumping
(68)
As margens de dumping para os exportadores da RPC estão especificadas na secção relativa ao dumping, situando-se significativamente acima do nível de minimis. Além disso, tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável.
(69)
Não há indicação de que a indústria comunitária esteja a recuperar dos efeitos de anteriores práticas de dumping. Note-se que as importações de GMS não estão sujeitas a medidas desde 2003.
4.5. Conclusão sobre o prejuízo
(70)
A maior parte dos indicadores de prejuízo relativos à indústria comunitária registou uma evolução negativa durante o período considerado. A produção e a utilização da capacidade diminuíram 6 % e 14 %, respectivamente. Enquanto o consumo no mercado comunitário baixou 4 %, os volumes de vendas da indústria comunitária desceram claramente mais, isto é, 24 %, o que provou uma perda de 12,5 pontos percentuais em termos de parte de mercado. Outros indicadores de prejuízo, como existências e emprego, registaram igualmente uma evolução negativa durante o período considerado.
(71)
O inquérito mostrou que as importações a baixo preço, provenientes da RPC, subcotavam os preços da indústria comunitária até 24 % durante o PI. Os preços de venda da indústria comunitária aumentaram 19 % durante o período considerado, devido ao aumento dos custos; tal acarretou, no entanto, uma diminuição nos volumes de vendas e uma queda da parte de mercado. Por conseguinte, os restantes indicadores de prejuízo financeiro, incluindo retorno dos investimentos, cash flow e rendibilidade, também evoluíram negativamente durante o período considerado.
(72)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante na acepção do n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base.
5. NEXO DE CAUSALIDADE
5.1. Introdução
(73)
Em conformidade com os n.os 6 e 7 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão apurou se as importações de GMS originário da RPC objecto de dumping haviam causado um prejuízo à indústria comunitária que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram também examinados factores conhecidos que pudessem também estar a causar um prejuízo à indústria comunitária, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
5.2. Efeito das importações objecto de dumping
(74)
Durante o período considerado, as importações a baixo preço objecto de dumping provenientes da RPC aumentaram mais de sete vezes em termos de volume, o que fez com que a parte de mercado comunitário de GMS chinês aumentasse de entre 3 % e 7 % no AF2005 para entre 38 % e 43 % no PI. Simultaneamente, os exportadores chineses foram os únicos operadores no mercado que baixaram os seus preços de venda. A informação disponível indica que tanto o produtor comunitário como os exportadores de outros países terceiros aumentaram os seus preços em consequência do aumento dos custos de produção (principalmente aumentos nos preços das matérias-primas e da energia).
(75)
Este aumento das importações provenientes da RPC coincidiu com a deterioração da situação da indústria comunitária. No AF2006, os volumes de importação provenientes da RPC aumentaram 142 %, enquanto o volume de vendas da Comunidade subiu 1 %. No AF2007, o volume de importações provenientes da RPC aumentou novamente 201 % e os preços de venda baixaram 4 %, enquanto o volume de vendas da Comunidade registou uma nova queda de 25 pontos percentuais. Em consequência, a indústria comunitária sofreu não só uma diminuição nos seus volumes de vendas no mercado comunitário como, subsequentemente, uma perda de parte do mercado de 12,5 pontos percentuais durante o PI. A contenção dos preços causada pelas importações objecto de dumping provenientes da China impossibilitou a indústria comunitária de aumentar os seus preços de venda para o nível que lhe permitiria eliminar as perdas e reforçar a sua situação financeira.
(76)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações a baixo preço objecto de dumping provenientes da RPC, que subcotaram significativamente os preços da indústria comunitária no PI e que também aumentaram claramente em volume, tiveram um papel determinante no prejuízo sofrido pela indústria comunitária, o que se reflecte na sua situação financeira difícil e na deterioração de outros indicadores de prejuízo no PI, bem como na perda de parte de mercado.
5.3. Efeito de outros factores
5.3.1. Importações provenientes de outros países terceiros
(77)
As importações provenientes de países terceiros, que não os países objecto do presente inquérito, desceram 65 % no período considerado, provocando uma queda da parte de mercado que oscilou entre 35 % e 40 % no AF2005 e entre 10 % e 15 % no PI. Os preços destas importações aumentaram 20 % durante o período considerado, espelhando a evolução tendencial dos preços da indústria comunitária.
(78)
As tendências em termos de volumes e preços das importações provenientes de outros países terceiros entre o AF2005 e o PI foram as seguintes:
Quadro 9
Outros países terceiros
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Total das importações
(toneladas)
31 910
30 926
13 080
11 225
Índice
100
97
41
35
Fontes: Eurostat
Outros países terceiros
AF2005
AF2006
AF2007
PI
Preço médio de todas as importações
(EUR/tonelada)
789
831
976
945
Índice
100
105
124
120
Fonte: Eurostat
(79)
Perante o referido, concluiu-se provisoriamente que as importações provenientes de outros países terceiros não quebraram o nexo de causalidade existente entre o dumping constatado e o prejuízo importante causado à indústria comunitária pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC.
5.3.2. Evolução da procura
(80)
Quanto à evolução da procura, o consumo comunitário de GMS desceu entre o AF2005 e o PI. Essa descida não foi, contudo, significativa (- 4 %) e não explica a diminuição do volume de vendas da indústria comunitária no mercado comunitário, que decaiu 24 %. Convém sublinhar que, durante o período considerado, a indústria comunitária perdeu 12,5 pontos percentuais da sua parte de mercado e que essas vendas foram substituídas pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC. Por conseguinte, o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária não pode ser atribuído a uma contracção da procura no mercado comunitário.
5.3.3. Resultados das exportações e produtividade da indústria comunitária
(81)
Ao contrário do alegado por algumas partes interessadas, segundo as quais os fracos resultados das exportações da indústria comunitária poderiam estar na origem do prejuízo sofrido, é de notar que as vendas de exportação aumentaram mais de 50 % durante o período considerado. Por conseguinte, a alegação tem de ser rejeitada.
(82)
No que se refere ao factor produtividade, assinale-se que, durante o período considerado, a indústria comunitária conseguiu reduzir os seus custos fixos e os seus custos da mão-de-obra, e aumentar a produtividade por trabalhador.
(83)
Atendendo ao que precede, nem os resultados da exportação nem a alegada diminuição da produtividade da indústria comunitária contribuíram para a deterioração da sua situação no PI.
5.3.4. Flutuações cambiais
(84)
Algumas partes interessadas alegaram que a desvalorização do dólar americano em relação ao euro favoreceu as importações de GMS na Comunidade Europeia. De facto, apurou-se que a grande maioria das importações provenientes da RPC para a Comunidade Europeia são facturadas em dólares.
(85)
É conveniente recordar que o inquérito deve permitir estabelecer se as importações objecto de dumping (em termos de preços e de volumes) causaram um prejuízo importante à indústria comunitária ou se este prejuízo importante se deve a outros factores. A este respeito, o n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base estabelece que é necessário demonstrar que o nível de preços das importações objecto de dumping causa prejuízo. Esta disposição apenas faz, pois, referência a uma diferença entre o nível dos preços, sem exigir uma análise dos factores que afectam o respectivo nível.
(86)
Em termos práticos, o efeito das importações objecto de dumping sobre os preços da indústria comunitária é sobretudo examinado através da determinação da subcotação, da diminuição e da contenção dos preços. Para este efeito, foi estabelecida uma comparação entre os preços das exportações objecto de dumping e os preços de venda indústria comunitária. Por vezes, pode ser necessário converter numa outra divisa os preços de exportação utilizados no cálculo do prejuízo, a fim de se obter uma base de cálculo comparável. Por conseguinte, o recurso a taxas de câmbio neste contexto serve unicamente para garantir que a diferença de preços seja estabelecida numa base comparável. Decorre claramente do que precede que, em princípio, a taxa de câmbio não pode constituir um factor adicional de prejuízo.
(87)
O que precede é também confirmado pelo disposto no n.o 7 do artigo 3.o do regulamento de base, que refere outros factores conhecidos, que não as importações objecto de dumping. Na lista dos outros factores conhecidos mencionados nesse artigo não figura nenhum outro factor que afecte o nível de preços das importações objecto de dumping. Em suma, se as importações foram efectivamente objecto de dumping, e ainda que tenham beneficiado de uma evolução favorável das taxas de câmbio, não se considera que a evolução das referidas flutuações cambiais poderia constituir um factor de prejuízo adicional.
(88)
Assim, a análise dos factores que afectam o nível dos preços das importações objecto de dumping, nomeadamente das flutuações cambiais, não só não pode ser concludente como iria além das exigências previstas no regulamento de base.
(89)
De qualquer forma, e sem prejuízo do que precede, mesmo com base na taxa de câmbio vigente no início do AF2005, as importações provenientes da RPC subcotaram significativamente os preços praticados pela indústria comunitária. Assim, não é possível explicar essa margem de subcotação significativa pela alteração da taxa de câmbio entre o euro e o dólar americano no período considerado.
(90)
Tendo em conta o acima referido, concluiu-se provisoriamente que a valorização do euro face ao dólar americano não constitui um factor suficiente para quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária.
5.3.5. Importações efectuadas pela indústria comunitária
(91)
Algumas partes interessadas afirmaram que a indústria comunitária importou GMS das suas fábricas coligadas, não chinesas, estabelecidas fora da Comunidade, o que teve um impacto nos respectivos volumes de vendas de GMS produzido na Comunidade.
(92)
O inquérito mostrou que, após a aquisição da Orsan, a indústria comunitária reorganizou a sua estrutura e os seus canais de vendas na Comunidade. Quase todo o GMS vendido no mercado comunitário pela indústria comunitária no PI foi produzido pelo único produtor comunitário. As vendas de GMS no mercado comunitário provenientes de exportadores coligados com a indústria comunitária em países fora da Comunidade registaram uma diminuição constante e significativa no decurso do período considerado.
(93)
Algumas partes interessadas argumentaram igualmente que a própria indústria comunitária ou outras empresas do grupo Ajinomoto estão coligadas com produtores de GMS chineses que exportam o produto em causa para a Comunidade. Foi alegado que as exportações para a Comunidade efectuadas por essas empresas coligadas causaram o prejuízo sofrido pela indústria comunitária. Também foi mencionado que é o próprio grupo Ajinomoto o responsável pelas políticas de preços dos referidos exportadores chineses.
(94)
O inquérito revelou que, no caso da empresa chinesa alegadamente coligada com o grupo Ajinomoto, essa relação cessou antes do PI. Além disso, as vendas de exportação dessa empresa para a Comunidade nos anos que antecederam o PI foram consideradas negligenciáveis. Quanto aos dois outros produtores de GMS chineses coligados com o único produtor comunitário, apurou-se que as suas exportações para a Comunidade durante o PI foram insignificantes. A este propósito, o facto de o grupo Ajinomoto poder ter sido responsável pelas políticas de preços dessas empresas não foi considerado pertinente.
(95)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que as importações da indústria comunitária provenientes de partes coligadas fora da Comunidade não contribuíram para o prejuízo importante que estas sofreram.
5.3.6. Novo regime do açúcar
(96)
Não se confirmou a alegação avançada por certas partes interessadas relativamente ao impacto negativo do novo regime comunitário do açúcar (e do aumento do preço do açúcar daí resultante) sobre os custos de produção da indústria comunitária. O inquérito mostrou que a indústria comunitária beneficiou de acordos a longo prazo, assinados muito antes da aplicação do novo regime, que permitiram garantir que o preço de compra do açúcar se mantivesse baixo durante a maior parte do período considerado. Na segunda parte do PI, após a aplicação do novo regime do açúcar, o preço de compra do açúcar aumentou ligeiramente, mas esse impacto foi parcialmente contrabalançado pelo desenvolvimento de uma tecnologia de fermentação mais eficiente. O rendimento da fermentação aumentou no PI, sendo elevado em comparação com o atingido, em média, pelos produtores chineses. Tal significa que, por tonelada de GMS, o produtor comunitário necessita de quantidades substancialmente inferiores de açúcar em comparação com as necessidades dos produtores chineses.
5.3.7. Diferença nas matérias-primas de base
(97)
Na Comunidade, o GMS é produzido a partir de melaços de açúcar, enquanto, na China, é produzido a partir de amido de milho ou de arroz. Algumas partes interessadas alegaram que a evolução dos preços dessas matérias-primas poderá ter proporcionado uma vantagem comparativa aos produtores chineses. Contudo, uma comparação dos preços das matérias-primas necessárias à produção da mesma quantidade de GMS aponta para uma vantagem comparativa da produção de GMS a partir de melaços de açúcar. Com base na informação disponível, existem indícios de que essa vantagem comparativa foi até reforçada durante o PI, em virtude do aumento acentuado dos preços do milho, tanto a nível internacional como do mercado chinês. No entanto, devido aos produtos chineses objecto de dumping, essa vantagem comparativa não conseguiu que o GMS produzido pela indústria comunitária a partir de melaços de açúcar aumentasse a sua parte de mercado.
(98)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a diferença entre as matérias-primas utilizadas pela indústria comunitária, em comparação com as utilizadas pelos produtores-exportadores chineses, não contribuiu para o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária.
5.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(99)
A análise supra demonstrou que houve um aumento significativo em termos de volume e de parte de mercado das importações objecto de dumping originárias da RPC entre o FY2005 e o PI, juntamente com um elevado nível de subcotação dos preços durante o PI. Este aumento da parte de mercado das importações a baixo preço provenientes da RPC coincidiu com uma quebra significativa da parte de mercado da indústria comunitária que, juntamente com a pressão no sentido da baixa dos preços, deu origem, nomeadamente, a perdas substanciais da indústria comunitária durante o período considerado. Por outro lado, a análise dos outros factores susceptíveis de terem prejudicado a indústria comunitária revelou que nenhum deles pode ter tido uma incidência negativa de monta.
(100)
Com base na análise que precede, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria comunitária dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, conclui-se provisoriamente que as importações originárias do país em causa causaram um prejuízo importante à indústria comunitária na acepção do n.o 6 do artigo 3.o do regulamento de base.
6. INTERESSE DA COMUNIDADE
6.1. Observação preliminar
(101)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se, não obstante as conclusões sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não é do interesse da Comunidade adoptar medidas neste caso específico. A determinação do interesse da Comunidade baseou-se no exame dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria comunitária, dos fornecedores de matérias-primas, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
6.2. Indústria comunitária
6.2.1. Natureza e estrutura da indústria comunitária
(102)
A indústria comunitária é composta por um único produtor situado em França. A empresa é propriedade do grupo Ajinomoto, que desenvolve actividades, nomeadamente, de produção e venda de GMS à escala mundial. A indústria comunitária adquiria as suas matérias-primas a fornecedores comunitários, exercendo assim um impacto sobre os níveis de emprego dos fornecedores de matérias-primas.
6.2.2. Efeitos da instituição ou não instituição de medidas sobre a indústria comunitária
(103)
A indústria comunitária desenvolveu esforços, a partir do AF2005, no sentido de investir numa reestruturação profunda, a fim de reduzir os custos, pelo que pode ser considerada viável. Contudo, devido às importações objecto de dumping, registou-se um prejuízo sob a forma de uma diminuição significativa do volume de vendas e de um aumento insuficiente do preço de venda que, por sua vez, resultou em perdas financeiras significativas para a indústria comunitária. Prevê-se que, após a instituição de direitos anti-dumping, o volume de GMS vendido pela indústria aumente e, em certa medida, aumentem também os seus preços no mercado comunitário. Esta evolução permitiria à indústria comunitária alcançar um nível de rendibilidade aceitável.
(104)
Considera-se que a instituição de medidas restabeleceria uma concorrência leal no mercado. Importa notar que as perdas da indústria comunitária são o resultado da sua dificuldade em competir com as importações objecto de dumping e a baixo preço provenientes da RPC. A instituição de medidas anti-dumping irá provavelmente permitir à indústria comunitária recuperar, pelo menos, parte da sua parte de mercado perdida, o que se irá reflectir de forma positiva na rendibilidade.
(105)
Tal como supramencionado, a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante causado pelas importações objecto de dumping originárias da RPC. Se não forem instituídas medidas, é provável que se verifique uma deterioração da situação da indústria comunitária, o que malograria os efeitos positivos dos investimentos realizados nos últimos anos. Este efeito de diminuição dos preços provocado pelas importações objecto de dumping continuará a comprometer todos os esforços da indústria comunitária para, nomeadamente, recuperar um nível rentável. Não tomar medidas colocaria em risco a presença a longo prazo da indústria comunitária.
(106)
Em conclusão, espera-se que as medidas sejam eficazes para dar oportunidade à indústria comunitária de recuperar do dumping prejudicial detectado no inquérito.
6.3. Importadores
(107)
No total, três importadores colaboraram no inquérito e todos eles se manifestaram contra a instituição de medidas anti-dumping. Esses importadores representavam cerca de 46 % do total das importações provenientes da RPC na Comunidade e cerca de 19 % do consumo comunitário de GMS, durante o PI.
(108)
Com base nas conclusões provisórias, concluiu-se que o impacto da introdução de medidas anti-dumping seria negligenciável para dois dos importadores colaborantes. Quanto ao terceiro importador colaborante, as indicações preliminares revelam que o GMS representa entre 7 % e 12 % do seu volume de negócios. Esta empresa emprega menos de cinco pessoas directamente no seu ramo de actividade relativo ao GMS. O lucro da empresa com as vendas de GMS é reduzido. Assim, o impacto da instituição de direitos anti-dumping não deverá ser negligenciável. Contudo, o efeito previsto da instituição de medidas será o aumento dos preços do GMS (em proveniência de todas as fontes) no mercado comunitário. Por conseguinte, este importador deverá poder repercutir a totalidade ou a quase totalidade do aumento decorrente da instituição de medidas anti-dumping, sem que tal se reflicta significativamente no seu lucro global.
(109)
Nestas circunstâncias, concluiu-se provisoriamente que, com base nas informações facultadas, o efeito das medidas anti-dumping sobre os importadores, a existir, muito provavelmente não será importante.
6.4. Utilizadores
(110)
Quatro empresas de utilizadores, representando 18 % das importações de GMS provenientes da RPC, colaboraram no inquérito. Essas empresas desenvolvem actividades no âmbito da indústria de transformação alimentar e na indústria dos produtos cosméticos de cuidados pessoais.
(111)
Dois dos utilizadores colaborantes desenvolvem actividades no âmbito da indústria de transformação alimentar. No total, estas quatro empresas de utilizadores representavam aproximadamente 17 % das importações de GMS proveniente da RPC no PI. É de assinalar que ambas as empresas também adquirem quantidades significativas à indústria comunitária, bem como junto de outras fontes. É necessário mencionar também que as actividades relacionadas com o GMS representam apenas uma parte diminuta das actividades globais das duas empresas. No caso de uma das empresas, que importou uma quantidade muito pequena de GMS da RPC no PI, o impacto da instituição de quaisquer medidas será negligenciável. Quanto à outra empresa, o impacto da eventual instituição de medidas será objecto de uma análise mais aprofundada.
(112)
No que diz respeito aos dois outros utilizadores colaborantes, apurou-se que representavam apenas 1 % das importações provenientes da China no PI. Assim, considerou-se que a instituição de medidas anti-dumping não teria um efeito significativo na situação financeira destas empresas
(113)
Nestas circunstâncias, concluiu-se provisoriamente, com base nas informações facultadas, que o impacto das medidas anti-dumping sobre os utilizadores, a existir, muito provavelmente não será importante.
6.5. Fornecedores de matérias-primas
(114)
Dois fornecedores responderam ao questionário e apoiaram a instituição de medidas anti-dumping. Um deles fornece matérias-primas, nomeadamente melaços de açúcar, à indústria comunitária. Os melaços de açúcar fornecidos por esta empresa à indústria comunitária representam aproximadamente 5 % do volume de negócios da referida empresa. Se não forem instituídas medidas anti-dumping, existe o risco, como já referido, de a presença a longo prazo da indústria comunitária ser posta em causa. Se tal acontecesse, haveria um claro impacto negativo sobre a situação dos fornecedores de matérias-primas à indústria comunitária.
(115)
Quanto ao segundo fornecedor, proceder-se-á a uma análise mais aprofundada após a instituição de medidas provisórias.
(116)
Se não forem instituídas medidas, as vendas da indústria comunitária continuarão a decrescer, daí resultando uma diminuição da procura de matérias-primas, com fortes probabilidades de afectar negativamente a rendibilidade dos respectivos fornecedores.
6.6. Concorrência e efeitos de distorção do comércio
(117)
Algumas partes interessadas alegaram que o grupo Ajinomoto poderia deter uma posição dominante não apenas no mercado comunitário mas também no mercado mundial. Essas partes interessadas alegaram que, se não forem considerados os concorrentes chineses, o grupo Ajinomoto monopoliza de facto a produção de GMS à escala mundial. Contudo, convém sublinhar que, com base nas informações facultadas por uma das partes interessadas, na origem desta alegação, a produção de GMS não chinesa e não relacionada com a Ajinomoto representa ainda mais de 500 000 toneladas (isto é, mais do que a produção total de GMS do grupo Ajinomoto).
(118)
Quanto ao mercado comunitário, se forem instituídas medidas anti-dumping, os produtores-exportadores chineses em causa, dadas as suas fortes posições no mercado, continuarão provavelmente a vender os respectivos produtos, embora a preços não objecto de dumping. É provável também que permaneça no mercado comunitário um número suficiente de concorrentes importantes, incluindo os produtores na Indonésia, na Coreia do Sul, no Vietname, no Brasil e em Taiwan. Convém destacar que, no início do período considerado, as importações provenientes destas fontes representavam 31,4 % do mercado comunitário, tendo diminuído substancialmente devido às importações objecto de dumping provenientes da RPC. Por conseguinte, os utilizadores continuarão, com probabilidade, a poder escolher entre diversos fornecedores de GMS. Se, contudo, não fossem instituídas medidas, comprometer-se-ia o futuro da indústria comunitária e o seu desaparecimento provocaria uma redução grave da concorrência no mercado comunitário.
6.7. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(119)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que não há razões imperiosas contra a instituição de direitos anti-dumping no presente processo.
7. PROPOSTA DE ADOPÇÃO DE MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
7.1. Nível de eliminação do prejuízo
(120)
Tendo em conta as conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, devem ser adoptadas medidas anti-dumping provisórias a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria comunitária pelas importações objecto de dumping.
(121)
A fim de determinar o nível do direito, foram tidas em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(122)
Uma vez que a indústria comunitária sofreu prejuízos financeiros durante todo o período considerado, o nível de lucro que se poderia obter na ausência de importações objecto de dumping baseou-se nas margens de lucro do produto similar alcançadas durante o período considerado pelos produtores de GMS de países em que não havia importações chinesas objecto de dumping (nomeadamente, Taiwan e Tailândia). Nesta base, apurou-se que uma margem de lucro de 5 % do volume de negócios podia ser considerada o mínimo adequado que a indústria comunitária poderia razoavelmente ter esperado obter na ausência do dumping prejudicial. O aumento de preços necessário foi determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e o preço não prejudicial dos produtos vendidos pela indústria comunitária no mercado comunitário. O preço não prejudicial foi obtido ajustando os preços de venda da indústria comunitária para ter em conta as perdas ou lucros reais realizados durante o período de inquérito e adicionando a margem de lucro acima referida. Qualquer diferença resultante desta comparação foi então expressa em percentagem do valor cif total de importação.
7.2. Medidas provisórias
(123)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o disposto no n.o 2 do artigo 7.o do regulamento de base, deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações originárias da RPC ao nível inferior das margens de dumping e de prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior.
(124)
As taxas individuais do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nos resultados do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável a nível nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cujo nome e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(125)
São propostos os seguintes direitos anti-dumping:
Empresa
Margem de eliminação do prejuízo
Margem de dumping
Taxa do direito anti-dumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Todas as outras empresas
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. DIVULGAÇÃO
(126)
As conclusões provisórias expendidas serão divulgadas a todas as partes interessadas, que serão convidadas a apresentar as suas observações por escrito e a solicitar uma audição. As suas observações serão analisadas e levadas em consideração, sempre que se justifique, antes de se chegar a conclusões definitivas. As conclusões provisórias podem ter de ser reconsideradas para efeitos de quaisquer conclusões definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de glutamato de monossódio, classificado no código NC ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010), originário da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido franco-fronteira comunitária do produto não desalfandegado para os produtos fabricados pelas empresas a seguir indicadas é a seguinte:
Empresa
Taxa do direito anti-dumping (%)
Código adicional TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., e Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Todas as outras empresas
39,7
A999
3. A introdução em livre prática na Comunidade do produto referido no n.o 1 está sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o n.o 4 do artigo 21.o do Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de Junho de 2008.