NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 123/2005
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o ochratoxin A
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 (2), stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách.
(2)
Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Komise měla přezkoumat ustanovení o ochratoxinu A (OTA) v sušených hroznech révy vinné, a rovněž stanovit maximální limity pro OTA v zelené a pražené kávě, kávových výrobcích, ve víně, pivu, hroznové šťávě, kakau, kakaových výrobcích a v koření s ohledem na provedené průzkumy a preventivní opatření, jejichž cílem je omezit výskyt OTA v těchto výrobcích.
(3)
Vědecký výbor pro potraviny dospěl ve svém stanovisku ze dne 17. září 1998 k názoru, že OTA je mykotoxin s karcinogenními, nefrotoxickými, teratogenními, imunotoxickými a pravděpodobně neurotoxickými vlastnostmi. Výbor též uvedl, že probíhají další studie, které jsou zaměřené na objasnění mechanismů způsobujících karcinogenitu OTA. Předpokládá se, že evropský výzkumný projekt zaměřený na mechanismy způsobující karcinogenitu OTA, bude ukončen na konci roku 2004. Jakmile budou dostupné úplné výsledky výzkumu, požádá Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin, aby aktualizoval vědecké stanovisko s ohledem na tyto nové výsledky.
(4)
V rámci směrnice Rady 1993/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin (3) (SCOOP) bylo provedeno vyhodnocení potravinového příjmu OTA obyvatelstvem Společenství. Hlavní příčinou expozice OTA jsou obiloviny a výrobky z obilovin. Za hlavní zdroje expozice člověka účinkům OTA byly označeny víno, káva a pivo. Sušené hrozny révy vinné a hroznová šťáva značnou měrou přispívají k expozici OTA u specifických skupin zranitelných spotřebitelů, zejména u malých dětí.
(5)
Nařízením (ES) č. 466/2001 byl stanoven maximální limit OTA pro obiloviny a výrobky z obilovin a pro sušené hrozny révy vinné. Limit OTA v pivu se kontroluje nepřímo, jelikož OTA v pivu pochází z přítomnosti OTA ve sladu, pro který již byl maximální limit stanoven. Stanovení maximálního limitu OTA v pivu proto není přímo nezbytné v zájmu ochrany veřejného zdraví, ale mělo by se brát v úvahu v rámci budoucího přezkoumání.
(6)
Vzhledem k tomu, že víno, pražená káva a rozpustná káva značně přispívají k expozici OTA u lidí a že hroznová šťáva značně přispívá k expozici OTA u dětí, je vhodné již nyní stanovit maximální limity u těchto potravin v zájmu ochrany veřejného zdraví zamezením distribuce vysoce kontaminovaných potravin.
(7)
OTA se vyskytuje také v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, koření a lékořici. Po vyhodnocení výsledků výzkumu Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EÚBP) ohledně toxikologie OTA se zváží vhodnost stanovení maximálních limitů OTA pro tyto potraviny včetně zelené kávy a přezkoumají se stávající maximální limity.
(8)
Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 466/2001 se mění takto:
1.
V čl. 4 odst. 2 písm. b) se slova „a 2.2.2“ nahrazují slovy „ , 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 a 2.2.5“.
2.
V článku 5 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Na základě aktuálního hodnocení rizik ochratoxinu A (OTA) provedeného Evropským úřadem pro bezpečnost potravin a s ohledem na preventivní opatření, jejichž cílem je omezit obsah OTA, Komise přezkoumá ustanovení přílohy I oddílu 2 bodu 2.2 nejpozději do 30. června 2006. Toto přezkoumání se bude týkat především maximálních limitů pro OTA v sušených hroznech révy vinné a hroznové šťávě a otázky stanovení maximálních limitů pro OTA v zelené kávě, v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, likérových vínech, masu a masných výrobcích, koření a lékořici.
Členské státy a zúčastněné strany sdělí každý rok Komisi výsledky svého přezkoumání a předloží zprávu o dosaženém pokroku při uplatňování preventivních opatření k předcházení kontaminace OTA. Komise dá výsledky k dispozici členským státům.“
3.
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2005.
V souladu s příslušnými ustanoveními se toto nařízení nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. dubnem 2005. Prokázání toho, kdy byly výrobky uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2005.
REGULAMENTO (CE) N.o 123/2005 DA COMISSÃO
de 26 de Janeiro de 2005
que altera o Regulamento (CE) n.o 466/2001 no que diz respeito à ocratoxina A
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CEE) n.o 315/93 do Conselho, de 8 de Fevereiro de 1993, que estabelece procedimentos comunitários para os contaminantes presentes nos géneros alimentícios (1), nomeadamente o n.o 3 do artigo 2.o,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 (2) da Comissão, fixa teores máximos para certos contaminantes presentes nos géneros alimentícios.
(2)
Nos termos do Regulamento (CE) n.o 466/2001, a Comissão reapreciará as disposições relativas à ocratoxina A (OTA) na uva passa tendo em vista a inclusão de um limite máximo para o teor de ocratoxina A no café verde e torrado e nos produtos derivados do café, no vinho, na cerveja, no sumo de uva, no cacau e produtos derivados do cacau e nas especiarias, atentos os estudos efectuados e as medidas preventivas postas em prática para reduzir a presença de OTA nesses produtos.
(3)
O Comité Científico da Alimentação Humana (CCAH) concluiu, no parecer que emitiu em 17 de Setembro de 1998, que a OTA era uma micotoxina que possuía propriedades cancerígenas, nefrotóxicas, teratogénicas, imunotóxicas e possivelmente neurotóxicas. O comité mencionou também que estão em curso outros estudos para elucidar os mecanismos envolvidos na carcinogenicidade da OTA. Prevê-se que o projecto europeu de investigação sobre os mecanismos da carcinogenecidade induzida pela OTA esteja concluído em finais de 2004. Assim que os resultados do estudo estiverem disponíveis, a Autoridade Europeia para a Segurança dos Alimentos (EFSA) será chamada pela Comissão a actualizar o parecer do Comité Científico da Alimentação Humana à luz destes resultados.
(4)
Foi avaliada a ingestão alimentar de OTA pela população da Comunidade, no âmbito da Directiva 1993/5/CEE do Conselho, de 25 de Fevereiro de 1993, relativa à assistência dos Estados-Membros à Comissão e à sua cooperação na análise científica de questões relacionadas com os produtos alimentares (3) (SCOOP). Os cereais e os produtos derivados dos cereais constituem o principal factor de exposição à OTA. O vinho, o café e a cerveja foram também considerados como factores significativos da exposição humana à OTA. A uva passa e o sumo de uva contribuem de forma significativa para a exposição à OTA de categorias específicas de grupos vulneráveis de consumidores, como as crianças.
(5)
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 fixou um nível máximo de OTA para os cereais e os produtos derivados dos cereais e para a uva passa. O teor em OTA na cerveja é indirectamente controlado na medida em que a ocritoxina A na cerveja tem origem na presença desta microtoxina no malte, para o qual foi estabelecido um limite máximo. A fixação de níveis máximos para a OTA na cerveja não é, pois, reputada imediatamente necessária para fins de protecção da saúde pública, mas deve ser considerada na perspectiva do reexame previsto.
(6)
Dado o significativo contributo do vinho e do café torrado, juntamente com o café solúvel, para a exposição humana à OTA bem como do sumo de uva para a exposição das crianças à mesma, é oportuno fixar desde já para estes produtos alimentares níveis máximos, a fim de proteger a saúde pública, evitando a distribuição de produtos contaminados em graus inaceitavelmente elevados.
(7)
A presença de OTA também foi observada noutros frutos secos para além da uva passa, no cacau e produtos derivados, nas especiarias e no alcaçuz. A oportunidade de fixar um nível máximo de OTA nestes produtos alimentares, incluindo o café verde, assim como de rever os níveis máximos existentes, será considerada quando estiver disponível a avaliação da EFSA dos resultados do estudo da toxicologia da OTA.
(8)
Por conseguinte, o Regulamento (CE) n.o 466/2001 deve ser alterado em conformidade.
(9)
As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer emitido pelo Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 é alterado do seguinte modo:
1)
No n.o 2, alínea b) do artigo 4.o, «e 2.2.2» é substituído por «, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 e 2.2.5»
2)
No artigo 5.o, o n.o 2a passa a ter a seguinte redacção:
«2a. Com base numa avaliação actualizada dos riscos da ocratoxina A (OTA) realizada pela EFSA e tendo em conta as medidas preventivas tomadas para reduzir os teores de OTA, a Comissão reexaminará as disposições do ponto 2.2 da secção 2 do anexo I até 30 de Junho de 2006. Esta revisão dirá respeito, em especial, aos limites máximos para a OTA na uva passa e no sumo de uva e à possibilidade de fixação de um limite máximo para o teor de ocratoxina A no café verde, nas frutas secas que não a uva passa, na cerveja, no cacau e produtos derivados do cacau, nos vinhos licorosos, na carne e produtos derivados da carne e no alcaçuz.
Para o efeito, os Estados-Membros e as partes interessadas devem comunicar anualmente à Comissão os resultados dos estudos efectuados e os progressos conseguidos na aplicação de medidas preventivas destinadas a evitar contaminações pela OTA. A Comissão porá esses resultados à disposição dos Estados-Membros.».
3)
O anexo I é alterado em conformidade com o anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
É aplicável a partir de 1 de Abril de 2005.
O presente regulamento não se aplica a produtos que tenham sido colocados no mercado antes de 1 de Abril de 2005 em conformidade com as disposições aplicáveis. O ónus da prova da data na qual os produtos foram colocados no mercado incumbe ao operador da empresa do sector alimentar.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 26 de Janeiro de 2005.