NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 407/2007
ze dne 16. dubna 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uvolňuje prozatímní clo uložené na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), zejména na článek 9 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 18. října 2006 Komise uložila nařízením (ES) č. 1551/2006 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Následný postup
(2)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých zmrazených jahod z ČLR byly všem účastníkům řízení sděleny všechny skutečnosti a úvahy, na kterých se prozatímní nařízení zakládalo. Všem účastníkům řízení byla poskytnuta lhůta, během níž mohli vznést k těmto záležitostem námitky.
(3)
Někteří účastníci řízení předložili písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly posouzeny, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(4)
Všichni účastníci řízení byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo zastavit řízení a měly se uvolnit částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení (ES) č. 1551/2006 (konečné zjištění). Účastníkům řízení byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohli po tomto zjištění podat připomínky k poskytnutým informacím. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly zváženy, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
3. Účastníci řízení
(5)
Komise nadále vyhledávala všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Je třeba podotknout, že kromě ověřovacích návštěv, které proběhly v prostorách společností uvedených v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se po zavedení prozatímních opatření uskutečnily další návštěvy na místě v prostorách následujících uživatelů a dovozců ve Společenství:
Dovozci/obchodníci
-
BS Foods BV, Gennep, Nizozemsko
-
Skogsmat AB, Karlstad, Švédsko
Uživatelé/zpracovatelé
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Rakousko
-
Agrana S.A., Neuilly-sur-Seine, Francie
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Dánsko
-
Groupe Danone, Paříž, Francie
-
Materne S.A.S., Limonest, Francie
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Německo
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Německo
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francie
4. Období šetření
(6)
Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a újmy (dále jen „období šetření“) trvalo od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005. Přezkum vývojových tendencí pro analýzu újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(7)
Jeden účastník řízení zpochybnil vhodnost zvoleného období šetření a tvrdil, že rok 2005 nebyl reprezentativním rokem, jelikož dovozní ceny v tomto roce byly mimořádně nízké. Výběr období šetření byl však proveden v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že by období šetření mělo zpravidla odpovídat období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Žádné údajné zvláštnosti týkající se roku 2005 proto nebyly při výběru období šetření vzaty v úvahu, ale byly zkoumány v analýze příčinných souvislostí.
(8)
Na základě výše uvedeného se období šetření podrobně popsané v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
5. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházející z Čínské lidové republiky, v současné době zařaditelné pod kódy KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
(10)
Někteří účastníci řízení trvali na tom, že v použití a kvalitě různých druhů zmrazených jahod existují významné rozdíly. Ze stejného důvodu tvrdili, že zmrazené jahody čínského původu nebyly srovnatelné s jahodami, které pocházejí z výrobního odvětví Společenství.
(11)
V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že šetření ukázalo, že i přes rozdíly v odrůdě, jakosti, velikosti a následném zpracování sdílejí všechny druhy dotčeného výrobku, jakož i zmrazené jahody vyrobené a prodávané na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství, tytéž základní fyzikální a biologické vlastnosti a v podstatě se používají pro tytéž účely. Byly proto považovány za jeden jediný výrobek. Vzhledem k tomu, že tito účastníci řízení nepředložili žádné dodatečné důkazy svých tvrzení a žádné nové skutečnosti nevyšly najevo, toto tvrzení se zamítá.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, se obsah a prozatímní závěry 12. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
B. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(13)
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění o statusu tržního hospodářství. Zjištění uvedená v 17. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Individuální zacházení
(14)
Tři vyvážející výrobci, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, namítali, že by se toto rozhodnutí mělo přezkoumat. Je třeba připomenout, že tyto tři dotčené společnosti nesplnily kritéria b) a e) podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Kritérium b) vyžaduje, aby byly svobodně stanoveny vývozní ceny a množství a podmínky prodeje. Podle kritéria e) by zasahování státu nemělo být takové, aby dovolovalo obcházení opatření, jsou-li jednotlivým vývozcům poskytnuty individuální celní sazby.
(15)
Žádný z argumentů, které vznesly tři dotyčné společnosti, nemohl pozměnit rozhodnutí učiněná v prozatímní fázi. Zejména bylo zjištěno, že dotčené společnosti byly vystaveny státnímu zásahu, který je omezoval ve svobodném stanovení vývozních množství (kritérium b)).
(16)
Kromě toho státní zasahování rovněž existovalo v míře, která by pravděpodobně vedla k obcházení opatření, pokud by jednotlivým vývozcům byly poskytnuty individuální celní sazby (kritérium e)).
(17)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se zjištění ohledně individuálního zacházení, se zjištění uvedená ve 27. a 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3. Běžná hodnota
(18)
Po zveřejnění prozatímních opatření nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit rozhodnutí o použití Turecka jako srovnatelné země. Toto rozhodnutí se proto potvrzuje. Je třeba připomenout, že za účelem stanovení běžné hodnoty byly upraveny tuzemské ceny tureckých jahod, aby se zohlednila jejich vyšší jakost ve srovnání s čínskými jahodami (viz 39. a 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení).
(19)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o běžné hodnotě, se zjištění uvedená ve 29. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Vývozní cena
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o vývozní ceně, se zjištění uvedená ve 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
5. Srovnání
(21)
Odkazuje se na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění v uvedeném bodě odůvodnění, se prozatímní zjištění potvrzují.
6. Dumpingové rozpětí
(22)
S ohledem na výše uvedené jsou konečně stanovená dumpingová rozpětí, která byla vyjádřena jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, tato:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Všechny ostatní společnosti 66,9 %
C. ÚJMA
1. Produkce Společenství
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se prozatímní zjištění týkající se celkové produkce Společenství, jak jsou uvedena v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(24)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 52. a 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
3. Výběr vzorků pro účely posouzení újmy
(25)
Je třeba připomenout, že s ohledem na velký počet výrobců zmrazených jahod ve Společenství byl pro posouzení újmy vybrán vzorek osmi výrobců. Jeden účastník řízení tvrdil, že vzorek výrobců Společenství nebyl reprezentativní, jelikož všichni vybraní výrobci Společenství sídlí v Polsku. Mělo se za to, že vzorek založený na největším objemu produkce by měl rovněž zohledňovat zeměpisnou polohu výrobce, aby byl reprezentativní.
(26)
Mělo by se připomenout, že z 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyplývá, že výběr vzorku byl proveden v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že vzorek může být vybrán na základě největšího reprezentativního objemu produkce, který lze přiměřeně vyšetřit v dané lhůtě.
(27)
Výběr vzorku podle této metody by proto musel v první řadě zohledňovat reprezentativnost z hlediska objemu produkce. Nevyžaduje se, aby vzorek rovněž zahrnoval určité zeměpisné zastoupení. Mohlo by se jednat o pomocnou úvahu, ale zjevně tomu tak být nemusí.
(28)
Mimoto by vzhledem k tomu, že produkce zmrazených jahod je ve velké míře soustředěna v Polsku, nejen z hlediska objemu, ale také z hlediska počtu výrobců, úvahy o zeměpisné poloze v tomto případě nebránily výběru vzorku, který se skládá pouze z polských výrobců. Tento argument se tudíž zamítá.
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se výběr vzorku pro účely újmy, jak je stanoven v 54. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
4. Spotřeba Společenství
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet spotřeby Společenství, jak je stanoven v 56. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5. Dovoz do Společenství z dotčených zemí
5.1. Objem a tržní podíl dotčeného dovozu
(31)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet objemu a tržního podílu dotčeného dovozu, jak je uvedeno v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5.2. Dovozní ceny a podbízení
(32)
Jeden účastník řízení tvrdil, že by se k analýze podbízení musela provést úprava zohledňující kvalitativní rozdíly mezi zmrazenými jahodami vyrobenými výrobním odvětvím Společenství a vyvážejícími výrobci. Bylo však poukázáno na to, že v prozatímní fázi byly při výpočtu podbízení a prodeje pod cenou zohledněny pouze některé obchodní transakce vyvážejících výrobců. Nebylo přihlédnuto k podřadnému vývozu, protože takové výrobky nízké jakosti nevyrábělo a neprodávalo výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností nebyly požadované úpravy oprávněné. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se dotčené dovozní ceny a zjištění týkající se cenového podbízení, jak jsou uvedeny v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
6. Stav výrobního odvětví Společenství
(33)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že se v roce 2006 zvýšily ceny výrobního odvětví Společenství přibližně na 1 000 EUR za tunu a že by se tento fakt měl odrazit v analýze újmy. Mělo by se však připomenout, že se období šetření týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 a že období, v němž by se měly zkoumat vývojové tendence týkající se posouzení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření. Za těchto okolností nebyly cenové pohyby v analýze újmy zohledněny, a to v souladu s čl. 6 odst. 1 poslední větou základního nařízení. Význam tohoto zvýšení cen v roce 2006 je však posouzen níže v oddíle D. Příčinné souvislosti (51. až 54. bod odůvodnění).
(34)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu ke stavu výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
6.1. Údaje o výrobě Společenství jako celku
(35)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu k makroekonomickým údajům o výrobním odvětví Společenství jako celku uvedeným v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. Závěr o újmě
(36)
S ohledem na výše uvedené se potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.
D. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Připomínky účastníků řízení
(37)
Po zavedení prozatímních opatření různí účastníci řízení tvrdili, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena jinými činiteli. Řadou takových tvrzení se již náležitě zabývalo prozatímní nařízení. Všechny nové argumenty jsou podle potřeby posouzeny níže.
2. Dopad dovozu ze třetích zemí
(38)
Bylo namítnuto, že dovoz z Maroka, který mohl být příčinou újmy, nebyl dostatečně posouzen. Jeden účastník řízení zpochybnil výklad číselných údajů podle 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a naznačil, že marocká cena účtovaná během období šetření byla nižší než vyrovnaná cena výrobního odvětví Společenství. Bylo tvrzeno, že k újmě přispěla právě tato skutečnost.
(39)
Je třeba připomenout, že tabulka obsažená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje, že marocká cena byla trvale mnohem vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Maročtí vývozci byli rovněž ovlivněni čínským vývozem za nízké ceny, a museli tedy reagovat snížením cen účtovaných Společenství. To potvrzuje snižující se objem dovozu zmrazených jahod pocházejících z Maroka. Tento argument proto musel být odmítnut.
3. Dopad kolísání měny
(40)
Během období šetření zlotý oproti euru devalvoval. Někteří účastníci řízení tvrdili, že snížení cen, k němuž došlo ve výrobním odvětví Společenství, by se zdálo méně prudké, kdyby byly výpočty analyzovány ve zlotých, a nikoli v eurech. V letech 2004 a 2005 zlotý skutečně kolísal, a to přibližně o 10 %. Při posuzování vývojových tendencí cen Společenství mezi těmito dvěma roky činil pokles ceny v eurech 35 %.
(41)
S ohledem na rozdíl mezi kolísáním měny v hodnotě přibližně 10 % a poklesem ceny, který dosáhl 35 %, nelze devalvaci zlotého oproti euru považovat za hlavní příčinu poklesu cen výrobního odvětví Společenství. Tento argument proto musel být odmítnut.
4. Dopad údajných strukturálních nesrovnalostí nebo spekulativních obchodních rozhodnutí, která učinilo výrobní odvětví Společenství
(42)
Někteří účastníci řízení dále rozvinuli argument, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení ve 106. až 110. bodě odůvodnění, že újma byla způsobena vlastním přičiněním kvůli špatným obchodním rozhodnutím a strukturálním potížím, jimž čelilo výrobní odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že tato tvrzení podpoří zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování a připojený pracovní dokument zaměstnanců na totéž téma (3), jakož i usnesení Evropského parlamentu o situaci týkající se bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování přijaté dne 12. října 2006 (4).
(43)
Mělo by se poznamenat, že Komise vzala v úvahu tuto zprávu ve svých prozatímních zjištěních, jak dokládá odkaz ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zatímco tato zpráva a usnesení poskytují důležité informace o odvětví červeného ovoce ve Společenství, mělo by se vzít v úvahu, že se oba tyto dokumenty zaměřují na problémy, jimž čelí spíše pěstitelé čerstvých jahod než výrobní odvětví Společenství (mrazírny). V každém případě ani zpráva, ani usnesení nedocházejí k závěru, že by problémy, jimž čelí výrobní odvětví Společenství, byly způsobeny strukturálními nedostatky samého výrobního odvětví Společenství.
(44)
Dále se tvrdilo, že přistoupení Polska k EU vedlo k přemístění polské pracovní síly do zemí s vyššími mzdami, což výrobnímu odvětví přineslo další problémy v podobě zvýšených mzdových nákladů na domácím trhu. Rovněž se mělo za to, že následkem nových omezení na hranicích by se výrobní odvětví Společenství již déle nemohlo spoléhat na levnější pracovní sílu ze sousedních třetích zemí. Tvrdilo se, že tento vývoj měl závažné negativní dopady na výrobní odvětví, které je náročné na pracovní sílu.
(45)
Tento vývoj mohl vést ke zvýšení mzdových nákladů pěstitelů. Toto možné zvýšení se však přímo týká nákladů zemědělců, a nikoli nákladů výrobního odvětví Společenství (mrazíren). Proto mezi zvýšenými náklady pěstitelů a náklady výrobního odvětví Společenství existuje pouze částečná souvislost. Kromě toho podle zprávy Komise a pracovního dokumentu uvedeného v 42. bodě odůvodnění by se zdálo, že navzdory zvýšení výrobních nákladů se po přistoupení Polska k Evropské unii prodejní ceny čerstvých jahod spíše snížily než zvýšily. Vezmeme-li úvahu, že prodejní ceny klesly, zvýšení nákladů, jemuž čelili pěstitelé čerstvých jahod, nemohlo mít vliv na výrobní odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(46)
Jeden účastník řízení tvrdil, že investice a restrukturalizace provedené výrobním odvětvím Společenství za účelem zlepšení efektivity měly nepříznivý vliv na jeho ziskovost a hotovostní toky. Ani veškeré investiční náklady výrobního odvětví Společenství nemění nic na skutečnosti, že ceny během období šetření významně klesly až na úroveň způsobující újmu a že právě nízké ceny měly zdaleka ten největší dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Provedené investice ve skutečnosti přispěly k větší efektivitě výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(47)
Kromě toho se tvrdilo, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, si toto odvětví způsobilo samo, protože kvalita produkce byla nižší než kvalita produkce pocházející ze Španělska a Kalifornie. Za tímto účelem by se mělo poznamenat, že jak Španělsko, tak i Kalifornie produkují plodiny především pro trh s čerstvým ovocem. Mimoto neexistovaly žádné známky toho, že výrobní odvětví Společenství ztratilo tržní podíl v porovnání s těmito producenty. Dovoz zmrazených jahod z USA činil během období šetření méně než 200 tun a nemohl mít žádný podstatný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(48)
V každém případě, pokud jde o údajné strukturální nedostatky výrobního odvětví Společenství, neexistuje žádný důkaz těchto nedostatků na straně výrobního odvětví Společenství. Tato tvrzení je proto třeba odmítnout. Závěry, k nimž se došlo ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se proto potvrzují.
5. Újma způsobená vlastní vinou následkem úrovní cen stanovených výrobním odvětvím Společenství
(49)
V souvislosti s obviněním ze spekulativních obchodních rozhodnutí výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno ve 108. a 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jeden účastník řízení tvrdil, že ceny na trhu Společenství neurčoval čínský dovoz, ale především výrobní odvětví Společenství, které má největší podíl na trhu. Tento účastník řízení proto uvedl, že vývojovou tendenci poklesu cen způsobilo výrobní odvětví Společenství samé, nikoliv dumpingový čínský dovoz.
(50)
Je jasné, že si výrobní odvětví Společenství v období šetření zachovalo tržní podíl 59 %, čímž si udrželo významnou pozici, pokud jde o tržní ceny. Přestože však byl tržní podíl výrobního odvětví Společenství velký, nelze popřít, že dovoz za nízké ceny z ČLR, nabízející o 6 % nižší cenu v porovnání s cenami výrobního odvětví Společenství, měl nepříznivý dopad na tržní ceny. Tento dumpingový dovoz způsobil celkový tlak na ceny ve Společenství a také dokázal značně zvýšit svůj tržní podíl ze 4 % v roce 2002 na 20 % v období šetření. Tento argument je proto třeba odmítnout.
6. Cyklická povaha zmrazených jahod a dopad objemu sklizně
(51)
Zmrazené jahody jsou citlivým zemědělským výrobkem a šetření ukázalo, že dostupnost čerstvých jahod má pro cenu zmrazených jahod rozhodující význam. Několik účastníků řízení namítalo, že obzvláště chudá sklizeň v roce 2003 byla hlavní příčinou újmy zjištěné během období šetření. Někteří účastníci řízení také trvali na tom, že cena jahod se typicky řídí čtyřletým cyklem, podle něhož zvýšení ceny vede k nadprodukci a poté k cenovému propadu. Tvrdilo se, že se rok 2005 nacházel na nejnižší úrovni v tomto cyklu a že obzvláště nízké ceny v uvedeném roce byly způsobeny tímto přirozeným kolísáním. Kolísání ceny bylo rovněž možné sledovat v období před rokem 2002, a tento argument dále podpořilo +/- 20% zvýšení ceny, k němuž došlo v roce 2006, tj. v roce po období šetření.
(52)
Další analýza cen zmrazených jahod mimo dotčené období skutečně ukázala, že ke kolísání cen rovněž docházelo během značného časového období před rokem 2002. Například během kampaně v roce 2001 vedla bohatá sklizeň k velmi nízkým cenám. Tyto nízké ceny poté vedly ke snížení produkce zmrazených jahod v následujících letech a umožnily, aby se nato ceny samy stabilizovaly. Analýza vývojových tendencí podporuje tvrzení, že ceny dotčeného výrobku se řídí cyklickým modelem, na který má velký vliv počasí a velikost úrody.
(53)
Je však třeba připomenout, že se objem dovozu z Číny zvýšil o 380 % v cenách, které se snížily o 38 % během posuzovaného období, a že to mělo významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které ohlásilo neudržitelné ztráty.
(54)
Třebaže toto přirozené kolísání cen zmrazených jahod a dopad velikosti sklizně měly určitě významný dopad na ceny výrobního odvětví Společenství, nelze tyto faktory jako takové považovat za jedinou nebo nejvýznamnější příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
7. Závěr o příčinné souvislosti
(55)
Podle závěrů v 97. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení šetření ukázalo, že mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou zjištěnou ve výrobním odvětví Společenství existuje příčinná souvislost.
(56)
Šetření rovněž ukázalo, že mezi cenami výrobního odvětví Společenství a kolísáním cen existuje vzájemný vztah související s cyklickou povahou a sezónními rozdíly ve sklizni. Tento závěr podporují údaje získané před uvažovaným obdobím a během něj, jakož i vývoj po období šetření.
(57)
I když tyto cyklické změny mohly zhoršit finanční situaci výrobního odvětví Společenství, nemohou být propad cen výrobního odvětví Společenství a negativní tendence zjištěná v analýze stavu výrobního odvětví Společenství, jak je popsán v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přisuzovány pouze „modelu přirozeného kolísání“. Analýza vlivu cyklické povahy výrobku a velikost sklizně tedy nepodporují argument, že tyto faktory byly dostatečně významné, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(58)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, pokud jde o příčinnou souvislost, se závěry 113. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
E. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Hlavní úvahy
(59)
Byla analyzována otázka, zda s ohledem na připomínky a doplňující faktory, které předložili účastníci řízení po zavedení prozatímních opatření, zůstaly v platnosti závěry o tom, že uložení opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství, neboť se v prozatímní fázi vymezení zájmu Společenství zakládalo na posouzení všech různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, zpracovatelů, uživatelů a pěstitelů.
(60)
Komise se obrátila na značný počet dotčených subjektů, aby získala jejich stanoviska. Kromě výrobního odvětví Společenství byli vyslyšeni zástupci všech významnějších uživatelských značek na trhu a sdružení zastupující zájmy uživatelů a dále byla provedena dodatečná ověření na místě.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství a odběratelského odvětví
(61)
V přípravné fázi šetření se ukázalo, že produkci Společenství zpracovává velký počet výrobců v mrazírenském odvětví, které zaměstnává přibližně 2 700 osob pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Mezi situací v mrazírenství a situací pěstitelů, kteří dodávají jahody, existuje také částečná souvislost vzhledem k tomu, že tito pěstitelé pěstují pouze ten druh jahod, který je určen k zmrazení, a že mrazírny jsou jediným trhem pro uvedený výrobek.
(62)
Je třeba připomenout, že výrobci Společenství utrpěli v posuzovaném období značnou újmu a vykázali ztráty ve výši 12,5 % jako důsledek dumpingového dovozu. Tyto ztráty byly vykázány bez ohledu na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství snížilo náklady snížením cen, které platilo pěstitelům za čerstvé jahody. Ceny placené za čerstvé jahody byly nižší než výrobní náklady pěstitelů, a byly proto z dlouhodobého hlediska neúnosné jak pro pěstitele, tak pro výrobní odvětví Společenství. Pokud by ceny zmrazených jahod klesly pod úroveň nezpůsobující újmu, důsledky by byly dvojí. Výrobní odvětví Společenství by utrpělo finanční ztráty, ale riskovalo by i vyčerpání zásob čerstvých jahod v dlouhodobé perspektivě, neboť ceny, které by bylo schopno platit pěstitelům, by byly tak nízké, že pěstitelé by riskovali obchodní výpadek. Je třeba připomenout, že odhadovaný počet komerčních výrobců čerstvých jahod v Polsku byl v roce 2002 96 700, z nichž přibližně 80 000 se věnovalo pěstování jahod pro další zpracování. I když je možné, že tento počet poklesl v důsledku konsolidace odvětví, je přesto jasné, že pěstování jahod je důležitou hospodářskou činností pro velký počet zemědělských hospodářství v Polsku. Je tvrzeno, že pěstování jahod v Polsku má klíčový význam pro řadu regionů v zemi, pro které je jinak typická vysoká nezaměstnanost, a že nezavedení opatření by úroveň nezaměstnanosti ještě zvýšilo. Je rovněž tvrzeno, že tito pěstitelé nemohou přejít na výnosnější plodiny, neboť půdní podmínky v těchto oblastech jsou vhodné převážně pro pěstování jahod.
(63)
Jak bylo uvedeno v prozatímním rozhodnutí (139. bod odůvodnění), byly ceny placené pěstitelům od roku 2004 tak nízké, že výrobní náklady nebyly pokryty.
(64)
Kromě toho, jak uváděla zpráva Komise uvedená v 42. bodě odůvodnění, jsou polští pěstitelé jahod segmentovaným výrobním odvětvím a není pravděpodobné, že by se mohli dostat na jiné trhy, než je místní mrazírna. Následkem toho by zhoršující se finanční situace mrazírenského průmyslu měla podstatný dopad na pěstitele. Skutečnost, že se po období šetření tržní ceny zvýšily znovu na úroveň nezpůsobující újmu a že se čínská úroveň dovozu snížila, může zpochybňovat nutnost opatření pro nápravu situace výrobního odvětví Společenství, ale nic nenaznačuje, že by tento nárůst byl stálý nebo dokonce dlouhodobý.
(65)
Za těchto okolností je jasné, že by výrobní odvětví Společenství a pěstitelé měli prospěch z přijetí antidumpingových opatření a že by tato opatření mohla mít stabilizující účinek na trh Společenství. Ceny zmrazených jahod by se nesnížily následkem dovozu jahod pocházejících z ČLR. Výrobci Společenství by tudíž byli schopni zvýšit své ceny a získat odpovídající ziskové rozpětí. To by mělo se vší pravděpodobností kladný vliv na odběratele. Došlo se proto k závěru, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství a jeho dodavatelů, pěstitelů jahod.
3. Zájem nezávislých dovozců
(66)
Vedle zjištění v přípravné fázi šetření navštívila Komise dva další dovozce dotčeného výrobku. Tito dovozci dovážejí dotčený výrobek z ČLR, ačkoliv každý z nich také obchoduje s jahodami vyprodukovanými v EU, což představuje 50 až 60 % jejich nákupů. Je však třeba vzít v úvahu, že obchodování se zmrazenými jahodami je pouze součástí jejich obchodních činností a činí 30 až 50 % z celkového obratu. Jejich dovoz z ČLR představuje přibližně 14 % celkového dovozu dotčeného výrobku. Dovozci jsou proto považováni za reprezentativní. Oba dovozci vyjádřili nesouhlas s antidumpingovými opatřeními. Šetření ukázalo, že s ohledem na to, že se poptávka po jahodách řídí preferencemi spotřebitelů, na něž nebude mít vliv uložení antidumpingových opatření, poptávka po zmrazených jahodách se pravděpodobně nezmění. Je proto nepravděpodobné, že by na dovozce měly dopad vyšší ceny, jelikož by mohli pokračovat v dovozu stejných množství jako dříve a byli by se vší pravděpodobností schopni přesunout podstatnou část dodatečných nákladů na zmrazené jahody na uživatele. To potvrzuje skutečnost, že dřívější cenové rozdíly neměly vliv na prodejní cenu a zisková rozpětí dovozců, protože zůstaly dosti stálé.
(67)
Prozatímní závěr učiněný v prozatímním nařízení, tj. že se neočekává, že dopady zvýšených dovozních nákladů na dovozce budou významné, se potvrzuje.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
4.1. Úroveň spolupráce
(68)
Jak bylo uvedeno ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpověď od uživatelů a zpracovatelů byla na začátku omezená. V přípravné fázi řízení se Komise setkala s potížemi se sběrem a ověřováním údajů, které by odůvodnily tvrzení uživatelského odvětví. Po vyhlášení prozatímního nařízení proto Komise obnovila své úsilí o povzbuzení spolupráce. Doplňující ověřovací inspekce na místě se konaly v prostorách osmi uživatelských společností. Při těchto inspekcích bylo možné získat informace, které byly užitečné pro posouzení dopadu, od pěti společností. Byly shromážděny dodatečné informace a údaje. Útvary Komise s těmito doplňujícími informacemi provedly novou analýzu možných dopadů, které by uložení opatření mohlo mít na uživatele Společenství.
(69)
Jeden účastník řízení namítal, že na tuto spolupráci by se neměl brát ohled, protože informace nebyly předloženy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. V tomto ohledu je třeba zaznamenat, že spolupracující společnosti o sobě daly vědět a předložily připomínky k prozatímním opatřením v souladu s pravidly stanovenými v základním nařízení.
(70)
Informace ověřené na místě se týkají přibližně 9 % celkové úrovně spotřeby Společenství. Kromě toho byla zastoupena různá uživatelská odvětví: výrobci jahodových přípravků používaných jako přísada do jiných výrobků (např. jogurtů), výrobci jogurtů a výrobci jahodových džemů. Konečně spolupracující sdružení zastupovala přibližně 80 % spotřeby zmrazených jahod ve Společenství. Uznání této úrovně reprezentativnosti je ve shodě s praxí. Argument týkající se malé reprezentativnosti je proto třeba odmítnout.
4.2. Cenový dopad opatření
(71)
Uživatelské odvětví prohlašovalo, že by Komise měla vyhodnotit dopad opatření nejen na základě analýzy možného cenového zvýšení u dovážených čínských jahod. Opatření by měla širší dopad na trh včetně zmrazených jahod z jiných zdrojů.
(72)
Hlubší šetření skutečně ukázalo, že opatření velmi pravděpodobně vyvolají obecnější cenový nárůst, který se nebude omezovat na nařízené clo ve výši 34,2 % (úroveň prozatímního cla) pro čínské jahody. Pravděpodobně také povede k nárůstu cen u výrobního odvětví Společenství, a to asi o 19 % až na vypočítanou úroveň nezpůsobující újmu. Toto celkové zvýšení cen by se skutečně zdálo nevyhnutelné, protože na rozdíl od jiných odvětví a s ohledem na omezení způsobená počasím a výsledkem sklizně by se jiné strategie, jako je rozšíření trhu z hlediska objemu, nezdály být pro výrobní odvětví Společenství alternativou. A konečně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství společně s čínským dovozem představují přibližně 80 % spotřeby Společenství, je velmi pravděpodobné, že jiné země vyvážející zmrazené jahody do Společenství rovněž zvýší své ceny, aby se přidržely výrobců určujících cenu.
(73)
Pokud jde o činnosti uživatelů týkající se jahod, znamenalo by za těchto okolností uložení cla na úrovni stanovené v prozatímních opatřeních zvýšení nákladů na vstupy pro uživatele, a to v průměru přibližně o 6 %. Poměrně mnoho uživatelů by skutečně bylo zatlačeno do situace způsobující ztrátu. Závěry se týkaly činností souvisejících s jahodami, jelikož se šetření zaměřuje na zmrazené jahody jako na dotčený výrobek a netýká se jiných činností dotčených společností. Kromě toho se musí za účelem provedení analýzy újmy a dumpingu zajistit, aby se porovnávaly obdobné činnosti, tj. činnosti vztahující se k šetřenému výrobku.
Tabulka níže ukazuje dopad cen ověřených uživatelů:
Společnost
Skutečný zisk (období šetření) 2005 (5)
Zisk na základě roku 2005 (období šetření), pokud se ceny jahod všech původů zvýší v souladu se vzorcem uvedeným v 74. bodě odůvodnění a pokud se ceny při dalším prodeji nezmění (5)
Zisk, jak je uveden v předchozím sloupci, ale na základě ohlášených skutečných (nebo zvýšených) cen při dalším prodeji na rok 2006 (5)
Podíl jahodových výrobků na celkovém obratu společnosti (2005)
Celková ziskovost společnosti (2005)
Společnost A
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi - 4 % a - 6 %
Mezi - 3,0 % a - 5,0 %
Mezi 25 % a 30 %
Mezi + 2,5 % a + 5,0 %
Společnost B
Mezi + 1,0 % a + 2,5 %
Mezi - 1,0 % a - 2,5 %
Přibližně 0 %
Mezi 12 % a 17 %
Mezi + 4,0 % a + 5,5 %
Společnost C
Přibližně 0 %
Přibližně - 1 %
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi 5 % a 10 %
Přibližně 0 %
Společnost D
Mezi + 12,0 % a + 14,0 %
Mezi + 4 % a + 8,0 %
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi 10 % a 15 %
Mezi + 5,0 % a + 8,0 %
Společnost E
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi - 4,0 % a - 6,0 %
Mezi - 7,0 % a - 9,0 %
Mezi 18 % a 23 %
Přibližně 1 %
(74)
Zvýšením cen jahod by byli pravděpodobně nejvíce ovlivněni spolupracující výrobci jahodových přípravků a džemů. To je způsobeno skutečností, že relativní význam jahod v receptech pro džemy je mnohem vyšší než význam dalších přísad. Pro dotčené společnosti by zhoršení ziskového rozpětí bylo v řádu 7 až 8 procentních bodů, které by dvěma z nich přineslo ztráty ve výši přibližně 5 %.
(75)
Pro spolupracující výrobce jogurtů je relativní význam ceny jahod v rámci jejich výrobních nákladů menší, jelikož cena mléčných výrobků se připočítává do výpočtu ceny receptu. Nicméně bylo zjištěno, že jejich ziskové rozpětí bylo v průměru poměrně malé. I když se tudíž celková cena výroby daného jogurtu zvýší pouze o 2 %, stačí to k tomu, aby se ze zisku ve výši 1 % stala ztráta v hodnotě přibližně 1 %.
(76)
Následkem toho dopad opatření na uživatelské odvětví, pokud jde o zvýšení ceny, bude pravděpodobně větší, než se odhadovalo v analýze vedoucí k prozatímním opatřením. Jak je ovšem uvedeno níže v oddíle 4.4., bude tento dopad na ceny z dlouhodobého hlediska pravděpodobně menší.
4.3. Neschopnost přesunout zvýšení nákladů v odbytovém řetězci
(77)
Jedno uživatelské sdružení tvrdilo, že by cla poškodila mezinárodně konkurenceschopné uživatele zmrazených jahod sídlící ve Společenství. Prohlašovalo, že cla není možné přesunout na jejich zákazníky (maloobchodníky a velkoobchodníky), protože mnozí uživatelé s těmito zákazníky uzavřeli dlouhodobé smlouvy s pevnými cenami. Tyto pevné ceny znamenají, že uživatelé nesou riziko za všechna další zvýšení nákladů. Mnozí uživatelé tvrdili a poskytli důkazy o tom, že jsou pod cenovým tlakem ze strany velkých maloobchodníků nebo velkoobchodníků a že je velmi obtížné ceny zvyšovat. Tvrdili, že smlouvy mezi uživateli a maloobchodníky určují ceny na období šesti měsíců až jednoho roku. Uživatelé proto tvrdí, že nebudou mít žádnou jinou možnost, než absorbovat dodatečné náklady sami. Na základě výše uvedeného je třeba uznat, že uživatelé budou muset pravděpodobně absorbovat zvýšení nákladů, alespoň v krátkodobém výhledu. Šetření ovšem ukázalo, že bez ohledu na negativní dopad opatření na ziskovost u výrobků obsahujících dotčený výrobek by celková ziskovost uživatelských společností zůstala u většiny uživatelů pozitivní.
(78)
Do té míry, do níž by bylo možné přesunout zvýšení nákladů, by to mohlo mít dopad na spotřebitelské ceny. Ovocné přípravky, zvláště jogurty, jsou skutečně součástí základní stravy velkého segmentu spotřebitelů. Jahodová příchuť je na trhu s jogurty zastoupena ze 20 až 30 %, a bez ohledu na to, že žádná spotřebitelská organizace se v tomto ohledu neozvala, nelze vyloučit, že zvýšení ceny by mohlo mít dopad na spotřebitele, alespoň ze střednědobého až dlouhodobého hlediska. Totéž platí pro džemy.
4.4. Dočasnost dopadu na uživatele
(79)
V oddíle 4.2. a 4.3. je poukázáno na to, že uložení opatření by mělo pravděpodobně dopad na náklady na vstupní materiál uživatelů, a uživatelé dále tvrdí, že toto zvýšení nákladů budou muset nést po dobu trvání smlouvy s maloobchodním sektorem sami. Lze ovšem předpokládat, že tato neschopnost přesunout případné zvýšení nákladů je dočasná, neboť trvání smluv je časově omezeno.
4.5. Dostupnost dodávek výrobního odvětví Společenství
(80)
Mnoho uživatelů mělo za to, že dodávky polských jahod odrůdy Senga sengana jsou zásadní jak co do objemu, tak co do jakosti výroby úplné škály výrobků ze zmrazených jahod. Nebezpečí zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství by tak na ně mělo negativní dopad. Nelze vyloučit, že za stavu, kdy by polské jahody nebyly na trhu k dispozici nebo by byly k dispozici jen omezeně, by uživatelé čelili vážným problémům s nalezením alternativního zdroje dodávek za odrůdy pěstované v Polsku. Skutečně se zdá velmi nepravděpodobné, že by bylo možno nalézt takové alternativní zdroje, neboť uživatelé sami tvrdili, že takovou kvalitu jako v Polsku nelze nikde jinde nalézt. Kromě toho nelze vyloučit, že za stavu omezené hospodářské soutěže na trhu by uživatelé stejně čelili růstu cen.
5. Závěr týkající se zájmu Společenství
(81)
Šetření ukázalo, že nejen výrobci Společenství zaměstnávající přibližně 2 700 osob, ale i přibližně 80 000 pěstitelů, jejichž obživa více či méně závisí na jahodách, by mělo ze zavedení opatření prospěch.
(82)
Jak je podrobně uvedeno ve 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uživatelské odvětví uvedlo, že dodávky dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství jsou zásadní pro to, aby výrobci mohli zajistit úplnou škálu svých výrobků a zásobit trh kvalitními výrobky. Šetření ukázalo, že cyklická povaha suroviny pro výrobní odvětví Společenství, tj. rozdíly v úrodě jahod, mají podstatný dopad na ceny, což je potvrzeno vývojem po období šetření. Jak je však podrobně uvedeno v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ceny byly ve druhé části posuzovaného období a období šetření stlačeny tak, že výrobní odvětví Společenství bylo nuceno platit pěstitelům při nákupu čerstvých jahod ceny nižší než výrobní náklady. To vyústilo v ukončení produkce jahod u některých pěstitelů. I když ceny v roce 2006 stouply, je jasné, že dodávky čerstvých jahod výrobnímu odvětví Společenství, a potažmo i uživatelům, mohou být ohroženy, pokud se znovu objeví trend nízkých cen, jak jej lze vidět v posuzovaném období.
(83)
Hlubší šetření ukázalo, že dopad antidumpingového cla na uživatele by v tomto případě byl značný. Clo by vedlo k omezení ziskovosti nebo dokonce k finančním ztrátám u mnohých uživatelů, v některých případech dokonce ke značným ztrátám, zejména proto, že zvýšení nákladů není možné přesunout z krátkodobého hlediska na velkoobchodní nebo maloobchodní úroveň. Tento vliv je však méně zřetelný, pokud jde o celkovou ziskovost šetřených uživatelů.
(84)
Uživatelské odvětví namítalo, že právě existence smluv s pevnými cenami s uživatelským odvětvím zabraňuje zpracovatelskému odvětví, aby přesunulo zvýšení cen v případě opatření na maloobchod. Za předpokladu že tyto smlouvy platí po omezenou dobu, je ovšem třeba předpokládat, že neschopnost uživatelského odvětví přesunout zvýšení nákladů potrvá pouze šest až dvanáct měsíců.
(85)
Zdá se tedy, že uložení konečných opatření by mělo značný dopad na uživatele zmrazených jahod, avšak tento dopad bude pravděpodobně dočasný. Naopak nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství a na pěstitele by byly zásadní a s trvalými důsledky, pokud by opatření nebyla uložena a propad cen by se opakoval.
(86)
Na základě výše uvedeného se tedy došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody k tomu, aby antidumpingová cla na dovoz zmrazených jahod pocházejících z ČLR nebyla uložena.
F. ULOŽENÍ KONEČNÝCH OPATŘENÍ
1. Podoba konečných opatření
(87)
Se zřetelem ke konečným závěrům, k nimž se došlo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, měla by být k zabránění vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství, která by byla způsobena dumpingovým dovozem, uložena antidumpingová opatření.
(88)
Antidumpingová opatření mohou mít různé podoby. I když má Komise širokou posuzovací pravomoc při volbě podoby opatření, zůstává účelem odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu. Prozatímním nařízením bylo zavedeno valorické clo stanovené v souladu s pravidlem o nižším clu, v rozsahu od 0 % u vyvážejícího výrobce, který má status tržního hospodářství, přes 12,6 % u vyvážejícího výrobce majícího individuální zacházení po 34,2 % u ostatních společností.
(89)
Po přijetí prozatímních opatření a jak je zdůrazněno v 51. bodě odůvodnění, cena dotčeného výrobku na trhu Společenství vzrostla v roce 2006, tedy v roce následujícím po období šetření, o +/- 20 %. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je poměrně homogenní, a s cílem vyhnout se tomu, aby opatření zasáhla za těchto okolností uživatele nepřiměřeně, se má zato, že minimální dovozní cena by byla v tomto případě nejvhodnější podobou opatření. Připomíná se, že účel minimální dovozní ceny je týž jako valorického cla, tj. odstranit účinky dumpingu způsobujícího újmu. Podle této formy cla se nebude platit žádné clo za dovoz uskutečněný za cenu CIF na hranici Společenství, která odpovídá minimální dovozní ceně nebo je vyšší. Pokud se dovoz uskuteční za nižší cenu, bude se platit rozdíl mezi stávající cenou a minimální dovozní cenou.
(90)
Pokud jde o úroveň minimální dovozní ceny, byla stanovena na základě týchž zjištění, konkrétně týchž rozpětí dumpingu a prodeje pod cenou, jak je stanoveno v prozatímním nařízení.
(91)
Při stanovení minimální dovozní ceny byly zohledněny jak zjištěná dumpingová rozpětí, tak výše cel nezbytných k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
2. Úroveň odstraňující újmu
(92)
V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení je konečné clo stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší. Musela být proto stanovena cena nezpůsobující újmu nebo minimální dovozní cena nezpůsobující újmu, aby bylo možno použít toto pravidlo. Tato minimální dovozní cena nezpůsobující újmu byla poté srovnána s konkrétní minimální dovozní cenou nezpůsobující újmu společnosti, která se zakládala na běžné hodnotě upravené na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství.
(93)
Pro účely výpočtu ceny nezpůsobující újmu musela být vzata v úvahu úroveň cel nezbytná k tomu, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo výrobní náklady a dosáhlo zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v průmyslovém odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že nebyly žádné připomínky účastníků řízení, byly pro stanovení ziskového rozpětí 6,5 % použity tytéž úvahy, jak jsou stanoveny ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(94)
Zmrazené jahody se dovážejí pod třemi různými kódy kombinované nomenklatury (kódy „KN“) s různou výší cla v závislosti na množství přidaného cukru nebo jiných sladidel obsažených v dováženém zboží. Aby bylo možno vzít v úvahu různé výše cla, musely být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro jednotlivé kódy KN.
(95)
Jak bylo stanoveno ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že jeden čínský vyvážející výrobce nevyváží za dumpingové ceny. Na vývoz této společnosti tedy nebude použito žádné antidumpingové opatření.
(96)
Ve všech ostatních případech byla minimální dovozní cena nezpůsobující újmu ve výši 684,20 EUR, kterou lze použít na veškerý čínský vývoz, shledána nižší než příslušné nedumpingové minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cena byla proto stanovena na úrovni minimální dovozní ceny nezpůsobující újmu pro všechen ostatní vývoz z ČLR.
(97)
Pokud se dovoz na hranici Společenství uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, nebude se platit žádné clo. Naopak, pokud se dovoz uskutečňuje za ceny nižší než minimální dovozní cena, bude se platit clo odpovídající skutečně placené ceně a minimální dovozní ceně.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(98)
Prozatímní cla ve formě valorických cel v rozsahu od 0 % do 34,2 % za dovážený výrobek, která se používala v období od 19. října 2006, by měla být uvolněna. Konečný výběr valorického cla by byl neúměrný odstranění dumpingu způsobujícího újmu, neboť ceny v tomto období byly výrazně vyšší než minimální dovozní cena.
4. Vynutitelnost minimální dovozní ceny
(99)
Systém cel podle minimální dovozní ceny může být obtížněji vynutitelný a náchylnější k nesprávné deklaraci celní hodnoty zboží než jiné podoby opatření. S ohledem na možné nebezpečí, které existuje v souvislosti s dohodami o vyrovnání v tomto tržním odvětví, je skutečně nezbytné zavést dvojitý systém opatření. Tento dvojitý systém se skládá z minimální dovozní ceny a pevného cla. V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se pevně stanovené clo vypočítává na základě váženého průměrného rozpětí újmy, neboť bylo zjištěno, že je nižší než vážené průměrné rozpětí dumpingu. Aby bylo zajištěno skutečné dodržování minimální dovozní ceny, měli by být dovozci informováni o tom, že pokud je kontrolou po dodání zjištěno, že i) čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým zákazníkem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a ii) podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, na příslušné transakce se zpětně uvalí pevně stanovené clo, ledaže by uvalení pevně stanoveného cla navíc s cenou po dodání vedlo k částce (skutečně zaplacená cena zvýšená o pevně stanovené clo), která je i nadále nižší než minimální dovozní cena. V takovém případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou a podovozní cenou. Celní orgány by měly bezodkladně informovat Komisi o všech případech, kdy zjistí náznaky nesprávné deklarace zboží.
(100)
V této souvislosti a s cílem řešit vzniklé obavy hodlá Komise zavést tři konkrétní pilíře, aby zajistila trvalou platnost opatření a jejich dodržování. Za prvé se odkazuje na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), mimo jiné na článek 78, podle něhož celní orgány mohou kontrolovat obchodní doklady a jiné údaje vztahující se k dovozním nebo vývozním operacím se zbožím nebo k následným obchodním operacím s týmž zbožím. Kontrolu lze provést u deklaranta nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely. Celní orgány mohou rovněž kontrolovat zboží.
(101)
Za druhé, kvůli co nejlepší ochraně proti případnému utlumení účinků opatření, zvláště mezi společnostmi ve spojení, oznamuje Komise záměr bezodkladně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a může zavést registraci dovozu v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, pokud jí bude poskytnut důkaz o takovém jednání.
(102)
Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozem poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
2. Sazba konečného antidumpingového cla pro společnost Yantai Yongchang Foodstuff se stanoví takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Pro všechny ostatní společnosti se sazba konečného antidumpingového cla stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou stanovenou v odstavci 4 a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství, před proclením, pokud je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Žádné clo se nevybírá, pokud se čistá cena s dodáním na hranice Společenství rovná odpovídající minimální dovozní ceně stanovené v odstavci 4, nebo je vyšší.
4. Pro účely odstavce 3 platí minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. Zjistí-li se po podovozním ověření, že čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým dovozcem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, použije se pevné antidumpingové clo stanovené ve sloupci 3 nebo 4 níže uvedené tabulky, pokud není součet pevného cla stanoveného ve sloupci 3 nebo 4 a podovozní ceny nejméně roven částce (skutečně zaplacená cena plus pevné clo) nižší, než je minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. V tom případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou stanovenou ve sloupci 2 níže uvedené tabulky a podovozní cenou. Pokud se toto pevné antidumpingové clo vybírá zpětně, vybere se jen rozdíl převyšující dříve zaplacené antidumpingové clo vypočtené z minimální dovozní ceny.
Kód KN a obchodní úprava jahod
Minimální dovozní cena v EUR/t čisté hmotnosti výrobku
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro společnost Dandong Junao Foodstuff
(doplňkový kód TARIC A780)
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód A999)
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru větším než 13 % hmotnosti (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru nepřevyšujícím 13 % hmotnosti (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. V případech, kdy bylo zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je tedy pro účely určení celní hodnoty příslušně upravena podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7), se částka antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavců 3 a 4 sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému snížení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1551/2006 z dovozu jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 16. dubna 2007
REGULAMENTO (CE) N.o 407/2007 DO CONSELHO
de 16 de Abril de 2007
que institui medidas anti-dumping definitivas e libera o direito provisório instituído sobre as importações de determinados morangos congelados originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 2 do artigo 10.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas provisórias
(1)
Em 18 de Outubro de 2006, a Comissão instituiu, pelo Regulamento (CE) n.o 1551/2006 (2) («regulamento que instituiu o direito provisório»), um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados morangos congelados originários da República Popular da China («RPC»).
2. Procedimento subsequente
(2)
Após a instituição de um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados morangos congelados originários da RPC, os factos e considerações em que se baseou o regulamento que instituiu o direito provisório foram divulgados a todas as partes interessadas, tendo-lhes sido concedido um prazo para apresentarem as suas observações sobre essa matéria.
(3)
Algumas partes interessadas apresentaram comentários por escrito. Foi igualmente concedida às partes que o solicitaram a oportunidade de serem ouvidas. A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias. As observações apresentadas, oralmente e por escrito, pelas partes interessadas foram examinadas, tendo, sempre que adequado, as conclusões provisórias sido alteradas em conformidade.
(4)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e das considerações essenciais com base nos quais se pretendia impor medidas definitivas e liberar os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1551/2006 (divulgação final). Foi igualmente concedido às partes interessadas um prazo para apresentarem observações após a divulgação dos factos e considerações mencionados. As observações apresentadas, quer oralmente, quer por escrito, pelas partes interessadas foram devidamente levadas em consideração, tendo as conclusões sido alteradas em conformidade sempre que tal se afigurou necessário.
3. Partes interessadas no processo
(5)
A Comissão continuou a reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas. Para além das visitas de verificação efectuadas às instalações das empresas indicadas no considerando 8 do regulamento que instituiu o direito provisório, deve referir-se que, após a instituição de medidas provisórias, foram efectuadas visitas complementares às instalações dos seguintes utilizadores e importadores comunitários:
Importadores/comerciantes
-
BS Foods BV, Gennep, Países Baixos
-
Skogsmat AB, Karlstad, Suécia
Utilizadores/transformadores
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Áustria
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, França
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Dinamarca
-
Groupe Danone, Paris, França
-
Materne S.A.S., Limonest, França
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Alemanha
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Alemanha
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, França
4. Período de inquérito (PI)
(6)
Recorda-se que o período de inquérito sobre o dumping e o prejuízo («período de inquérito» ou «PI») abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e 31 de Dezembro de 2005. O exame das tendências relevantes para a análise do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2002 e o final do PI («período considerado»).
(7)
Uma das partes interessadas pôs em causa a adequação do período de inquérito escolhido, alegando que o ano de 2005 não era representativo uma vez que os preços de importação nesse ano foram anormalmente baixos. No entanto, o período de inquérito foi determinado em conformidade com o n.o 1 do artigo 6.o do regulamento de base, que estipula que este deve, por norma, abranger um período não inferior a seis meses imediatamente anterior ao início do processo. Desta forma, as alegadas especificidades do ano 2005 não se reflectiram na escolha do período de inquérito, mas foram examinadas na análise do nexo de causalidade.
(8)
Com base no que precede, é confirmado o período de inquérito especificado no considerando 11 do regulamento que instituiu o direito provisório.
5. Produto em causa e produto similar
(9)
Recorda-se que, no considerando 13 do regulamento que instituiu o direito provisório, o produto em causa foi definido como morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, mesmo adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes, originários da República Popular da China, actualmente classificados nos códigos NC 0811 10 11, 0811 10 19 e 0811 10 90.
(10)
Algumas partes interessadas afirmaram que existem diferenças significativas, em termos de utilização e qualidade, entre os diversos tipos de morangos congelados. Foi alegado, pela mesma razão, que os morangos congelados originários da China não eram comparáveis com os produzidos pela indústria comunitária.
(11)
Como indicado no considerando 15 do regulamento que instituiu o direito provisório, o inquérito mostrou que, apesar das diferenças de variedade, qualidade, tamanho e pós-tratamento, os diferentes tipos do produto em causa, bem como os morangos congelados produzidos e vendidos no mercado comunitário pela indústria comunitária, apresentam as mesmas características físicas e biológicas de base e destinam-se às mesmas utilizações. Considerou-se, por conseguinte, que constituem um único produto. Visto que as partes interessadas não forneceram elementos de prova complementares para fundamentar a alegação nem surgiram novos factos, esta alegação é rejeitada.
(12)
Na ausência de outros comentários relativos à definição do produto e ao produto similar, são confirmados o teor e as conclusões provisórias dos considerandos 12 a 16 do regulamento que instituiu o direito provisório.
B. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado
(13)
Não foram recebidas observações susceptíveis de alterar as conclusões sobre o tratamento de economia de mercado («TEM»). Por conseguinte, são confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 17 a 26 do regulamento que instituiu o direito provisório.
2. Tratamento individual
(14)
Os três produtores-exportadores a quem foi recusado o tratamento individual («TI») argumentaram que esta decisão devia ser revista. Recorda-se que as três empresas em questão não cumpriam os critérios b) e e) do n.o 5 do artigo 9.o do regulamento de base. O critério b) exige que os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, sejam determinados livremente. O critério e) exige que a intervenção do Estado não seja de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(15)
Nenhum dos argumentos apresentados pelas três empresas em questão foi susceptível de alterar a decisão tomada na fase provisória. Em particular, considerou-se que as referidas empresas estavam expostas a uma intervenção do Estado que restringia as suas possibilidades de determinar livremente as quantidades exportadas [critério b)].
(16)
Além do mais, o grau de intervenção do Estado tornaria provável a evasão de medidas no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos [critério e)].
(17)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmadas as conclusões sobre o TI apresentadas nos considerandos 27 e 28 do regulamento que instituiu o direito provisório.
3. Valor normal
(18)
Após a publicação das medidas provisórias, não foram recebidas observações susceptíveis de alterar a decisão de utilizar a Turquia como país análogo. A decisão é, por conseguinte, confirmada. Recorda-se que, para efeitos da determinação do valor normal, os preços dos morangos turcos praticados no mercado interno da Turquia tinham sido ajustados a fim de ter em conta a melhor qualidade destes em comparação com os morangos chineses (ver considerandos 39 e 44 do regulamento que instituiu o direito provisório).
(19)
Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmadas as conclusões sobre o valor normal apresentadas nos considerandos 29 a 42 do regulamento que instituiu o direito provisório.
4. Preço de exportação
(20)
Na ausência de quaisquer observações, são confirmadas as conclusões sobre o preço de exportação apresentadas no considerando 43 do regulamento que instituiu o direito provisório.
5. Comparação
(21)
Remete-se, a este respeito, para o considerando 44 do regulamento que instituiu o direito provisório. Na ausência de quaisquer observações susceptíveis de alterar as conclusões indicadas nesse considerando, são confirmadas as conclusões provisórias.
6. Margem de dumping
(22)
À luz do que precede, as margens de dumping finalmente estabelecidas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira comunitária do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Todas as outras empresas 66,9 %
C. PREJUÍZO
1. Produção comunitária
(23)
Na ausência de quaisquer observações a este respeito, são confirmadas as conclusões provisórias sobre a produção comunitária total apresentadas no considerando 51 do regulamento que instituiu o direito provisório.
2. Definição da indústria comunitária
(24)
Na ausência de quaisquer observações, é confirmada a definição de indústria comunitária apresentada nos considerandos 52 e 53 do regulamento que instituiu o direito provisório.
3. Amostragem para a avaliação do prejuízo
(25)
Recorda-se que, dado o grande número de produtores de morangos congelados existentes na Comunidade, foi seleccionada uma amostra de oito produtores para efeitos de avaliação do prejuízo. Uma das partes interessadas afirmou que a amostra de produtores comunitários não era representativa, porque todos os produtores comunitários seleccionados estavam localizados na Polónia. Foi defendido que, para ser representativa, uma amostra baseada no maior volume de produção também deveria ter em conta a localização geográfica dos produtores.
(26)
Importa recordar que, como indicado no considerando 54 do regulamento que instituiu o direito provisório, a selecção da amostra foi efectuada em conformidade com o n.o 1 do artigo 17.o do regulamento de base, nos termos do qual uma amostra pode ser seleccionada com base no volume mais representativo da produção sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível.
(27)
Por conseguinte, uma amostra seleccionada com base neste método deveria ter em conta, em primeiro lugar, a representatividade em termos de volume de produção. Não é obrigatório que a amostra seja também geograficamente representativa. Esta poderia ser uma consideração acessória, mas não tem de o ser.
(28)
Além do mais, uma vez que a produção de morangos congelados está em grande medida concentrada na Polónia, não só em termos de volume mas também de número de produtores, o facto de ter em conta a localização geográfica não impediria, neste caso, a selecção de uma amostra constituída apenas por produtores polacos. O argumento é, por conseguinte, rejeitado.
(29)
Na ausência de quaisquer outras observações, é confirmada a selecção da amostra para efeitos de avaliação do prejuízo tal como indicado nos considerandos 54 e 55 do regulamento que instituiu o direito provisório.
4. Consumo comunitário
(30)
Na ausência de quaisquer observações, é confirmado o cálculo do consumo comunitário apresentado nos considerandos 56 a 59 do regulamento que instituiu o direito provisório.
5. Importações para a Comunidade provenientes dos países em causa
5.1. Volume e parte de mercado das importações em causa
(31)
Na ausência de quaisquer observações, é confirmado o cálculo do volume e da parte de mercado das importações em causa apresentado nos considerandos 60 e 61 do regulamento que instituiu o direito provisório.
5.2. Preços das importações e subcotação
(32)
Uma das partes alegou que, para efeitos da análise da subcotação, seria necessário proceder a um ajustamento a fim de ter em conta as diferenças qualitativas entre os morangos congelados produzidos pela indústria comunitária e os dos produtores-exportadores. Foi, no entanto, observado que, na fase provisória, apenas determinadas transacções de venda dos produtores-exportadores foram tomadas em conta no cálculo da subcotação de preços e da subcotação do preço-objectivo. As vendas de exportações de baixa qualidade não foram consideradas porque a indústria comunitária não produz nem vende tais produtos. Nestas circunstâncias, o ajustamento pedido não se justificava. Na ausência de quaisquer outras observações, são confirmadas as conclusões sobre os preços das importações em causa e a subcotação de preços expostas nos considerandos 62 a 64 do regulamento que instituiu o direito provisório.
6. Situação da indústria comunitária
(33)
Algumas partes interessadas declararam que os preços da indústria comunitária aumentaram para cerca de 1 000 EUR por tonelada em 2006 e que este aumento se deveria reflectir na análise do prejuízo. Porém, importa recordar que o PI abrangeu o período de 1 de Janeiro a 31 de Dezembro de 2005 e que a análise da evolução relevante para a avaliação do prejuízo abrangeu o período de 1 de Janeiro de 2002 até ao final do PI. Por conseguinte, as flutuações de preços posteriores ao PI não foram tomadas em consideração na análise do prejuízo, em conformidade com a última frase do n.o 1 do artigo 6.o do regulamento de base. A importância do aumento dos preços em 2006 é, no entanto, tomada em conta na secção D «Nexo de causalidade» (considerandos 51 a 54).
(34)
Nenhuma parte interessada contestou os valores relativos à situação da indústria comunitária, nem a interpretação desses valores, apresentados nos considerandos 66 a 85 do regulamento que instituiu o direito provisório. Confirmam-se, pois, as conclusões enunciadas nesses considerandos do regulamento que instituiu o direito provisório.
6.1. Dados relativos ao total da produção comunitária
(35)
Nenhuma parte interessada contestou os valores relativos aos dados macroeconómicos do total da produção comunitária, nem a interpretação desses valores, apresentados nos considerandos 86 a 88 do regulamento que instituiu o direito provisório. Confirmam-se, pois, as conclusões enunciadas nestes considerandos do regulamento que instituiu o direito provisório.
7. Conclusões sobre o prejuízo
(36)
Tendo em conta o que precede, confirma-se que a indústria comunitária sofreu um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o do regulamento de base.
D. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Observações das partes interessadas
(37)
Na sequência da instituição de medidas provisórias, várias partes interessadas alegaram que o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária se devia a outros factores. Algumas dessas alegações tinham já sido devidamente abordadas no regulamento que instituiu o direito provisório. As novas alegações são examinadas infra, caso necessário.
2. Impacto das importações provenientes de países terceiros
(38)
Foi alegado que as importações provenientes de Marrocos não tinham sido suficientemente tomadas em conta como causa de prejuízo. Uma das partes contestou a interpretação dos valores apresentados no considerando 99 do regulamento que instituiu o direito provisório, indicando que o preço cobrado por Marrocos durante o PI foi inferior ao preço correspondente ao limiar de rentabilidade da indústria comunitária e alegando que isto tinha contribuído para o prejuízo.
(39)
Recorda-se, porém, que o quadro incluído no considerando 99 do regulamento que instituiu o direito provisório mostra que o preço de Marrocos foi sempre muito superior ao da indústria comunitária. Os exportadores marroquinos foram também afectados pelas exportações chinesas a baixo preço e tiveram de responder através da redução dos preços cobrados à Comunidade. A diminuição dos volumes das importações de morangos congelados provenientes de Marrocos confirma tal constatação. Por conseguinte, este argumento teve de ser rejeitado.
3. Impacto das flutuações da taxa de câmbio
(40)
Durante o PI, o zloti desvalorizou-se em relação ao euro. Algumas das partes interessadas afirmaram que a descida dos preços sofrida pela indústria comunitária pareceria menos dramática se os cálculos fossem analisados em zlotis e não em euros. Entre 2004 e 2005, o zloti flutuou efectivamente em cerca de 10 %. No entanto, ao examinar a evolução dos preços comunitários entre estes dois anos verifica-se que os preços em euros registaram uma descida de 35 %.
(41)
Tendo em conta a diferença entre a flutuação da taxa de câmbio de cerca de 10 % e a descida de preços de 35 %, a depreciação do zloti em relação ao euro não pode ser considerada uma causa importante da diminuição dos preços da indústria comunitária. Por conseguinte, este argumento teve de ser rejeitado.
4. Impacto das alegadas deficiências estruturais ou das decisões empresariais especulativas dos produtores comunitários
(42)
Algumas partes interessadas aprofundaram o argumento, já abordado nos considerandos 106 a 110 do regulamento que instituiu o direito provisório, de que o prejuízo foi auto-infligido devido a más decisões empresariais e a dificuldades estruturais da indústria comunitária. Em apoio desta alegação, evocou-se o relatório da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a situação do sector dos frutos de baga e das cerejas e ginjas destinados à transformação e o documento de trabalho dos serviços da Comissão sobre o mesmo tema que o acompanha (3), bem como uma Resolução do Parlamento Europeu sobre a situação do sector dos frutos de baga e das cerejas e ginjas destinados à transformação, aprovada em 12 de Outubro de 2006 (4).
(43)
Convém notar que a Comissão teve em conta o relatório nas suas conclusões provisórias, como o demonstra a referência no considerando 138 do regulamento que instituiu o direito provisório. Embora o relatório e a resolução forneçam informações de base importantes sobre o sector dos frutos vermelhos na Comunidade, há que assinalar que ambos os documentos se centram nos problemas dos produtores de morangos frescos e não na indústria comunitária (empresas de produtos congelados). De qualquer modo, nem o relatório nem a resolução concluem que os problemas enfrentados pela indústria comunitária se devem a deficiências estruturais da própria indústria.
(44)
Alegou-se ainda que a adesão da Polónia à UE tinha conduzido à relocalização dos trabalhadores polacos para países com salários mais elevados, o que teria causado problemas adicionais para a indústria devido a um aumento dos custos da mão-de-obra no mercado interno. Foi igualmente declarado que, devido a novas restrições nas fronteiras, a indústria comunitária já não podia contar com a mão-de-obra mais barata proveniente de países vizinhos não comunitários. Foi sugerido que esta evolução teve efeitos negativos substanciais numa indústria tão intensiva em mão-de-obra.
(45)
É certo que a referida evolução poderia ter conduzido a um aumento dos custos da mão-de-obra dos agricultores. No entanto, este eventual aumento tem incidência directa nos custos dos agricultores e não nos custos da indústria comunitária (empresas de produtos congelados). Por conseguinte, a correlação entre o aumento dos custos dos agricultores e os custos da indústria comunitária é apenas parcial. Além do mais, em conformidade com o relatório e o documento de trabalho da Comissão referidos no considerando 42, parece observar-se que, mau grado um aumento do custo de produção, os preços de venda dos morangos frescos diminuíram, em vez de aumentarem, após a adesão da Polónia à União Europeia. Visto que os preços de venda desceram, o aumento dos custos para os produtores de morangos frescos não pode ter afectado a indústria comunitária. Por conseguinte, este argumento deve ser rejeitado.
(46)
Uma das partes avançou que os investimentos e reestruturações efectuados pela indústria comunitária a fim de melhorar a eficiência afectaram negativamente a sua rendibilidade e o cash flow. Contudo, os custos de investimento suportados pela indústria comunitária não alteram o facto de que os preços baixaram significativamente para um nível prejudicial durante o PI e foram justamente estes baixos preços que tiveram, de longe, o maior impacto na rendibilidade da indústria comunitária. Com efeito, os investimentos efectuados contribuíram para melhorar a eficiência da indústria comunitária, como indicado no considerando 81 do regulamento que instituiu o direito provisório. Por conseguinte, este argumento deve ser rejeitado.
(47)
Alegou-se ainda que o prejuízo sofrido pela indústria comunitária foi auto-infligido, na medida em que a qualidade do produto era inferior à dos produtos provenientes de Espanha e da Califórnia. A este respeito, importa referir que a Espanha e a Califórnia produzem predominantemente para o mercado dos produtos frescos e que não há quaisquer indícios de uma perda de partes de mercado da indústria comunitária em relação a estes produtores. As importações de morangos provenientes dos EUA foram inferiores a 200 toneladas durante o PI e não podem ter tido efeitos substanciais na rendibilidade da indústria comunitária. Por conseguinte, este argumento deve ser rejeitado.
(48)
Em qualquer caso, não há elementos de prova que demonstrem a existência das alegadas deficiências estruturais da indústria comunitária. Estas alegações devem, pois, ser rejeitadas. São, por conseguinte, confirmadas as conclusões estabelecidas nos considerandos 106 a 110 do regulamento que instituiu o direito provisório.
5. Prejuízo auto-infligido em resultado dos níveis de preços fixados pela indústria comunitária
(49)
No contexto das alegadas decisões empresariais especulativas dos produtores comunitários referidas nos considerandos 108 a 110 do regulamento que instituiu o direito provisório, um utilizador declarou que os preços no mercado comunitário não foram determinados pelas importações chinesas, mas sim predominantemente pela indústria comunitária, que detinha a parte de mercado mais elevada. Esta parte alegou, assim, que a tendência de descida dos preços foi causada pela própria indústria comunitária e não pelas importações chinesas objecto de dumping.
(50)
É certo que a indústria comunitária detinha uma parte de mercado de 59 % durante o PI, mantendo assim um papel importante no que respeita aos preços de mercado. Porém, muito embora a parte de mercado da indústria comunitária fosse elevada, não pode negar-se que as importações a baixo preço provenientes da RPC, que subcotaram os preços da indústria comunitária em 6 %, tiveram um impacto negativo nos preços de mercado. Essas importações objecto de dumping exerceram uma pressão global no sentido de uma diminuição dos preços na Comunidade e, além disso, conseguiram aumentar consideravelmente a sua parte de mercado, de 4 % em 2002 para 20 % durante o PI. Por conseguinte, o argumento deve ser rejeitado.
6. Carácter cíclico dos morangos congelados e impacto do volume da colheita
(51)
Os morangos congelados são um produto agrícola frágil e o inquérito mostrou que a disponibilidade de morangos frescos é um factor de importância fundamental para os preços dos morangos congelados. Várias partes interessadas argumentaram que a colheita particularmente fraca de 2003 foi uma causa importante do prejuízo observado durante o PI. Algumas partes interessadas afirmaram também que os preços dos morangos seguem geralmente um ciclo de quatro anos, ao longo do qual um aumento de preço conduz a um excesso de produção e, em seguida, a uma queda do preço. Alegou-se que 2005 representou o ponto mais baixo deste ciclo e que os preços muito baixos registados neste ano foram uma consequência desta flutuação natural. Foram igualmente observadas variações de preços num período anterior a 2002 e este argumento foi também corroborado pelo aumento dos preços de +/- 20 % verificado em 2006, ou seja, logo após o PI.
(52)
Uma análise mais exaustiva dos preços dos morangos congelados para além do período considerado indicou, com efeito, que também ocorreram flutuações de preços ao longo de um período significativo antes de 2002. Durante a campanha de 2001, por exemplo, a abundante colheita ocasionou preços muito baixos. Estes preços conduziram, por seu turno, a uma diminuição da produção de morangos frescos nos anos seguintes, o que permitiu uma nova estabilização dos preços. Uma análise das tendências corrobora as alegações de que os preços do produto em causa seguem um padrão cíclico, fortemente influenciado pelas condições meteorológicas e pelo volume das colheitas.
(53)
Importa, no entanto, recordar que o volume das importações provenientes da China aumentou em 380 %, a preços que baixaram 38 %, durante o período considerado e que esta circunstância teve um efeito significativo na situação financeira da indústria comunitária, que registou perdas insustentáveis.
(54)
Muito embora as flutuações naturais dos preços dos morangos congelados e o impacto do volume da colheita tenham tido, sem dúvida, repercussões significativas nos preços da indústria comunitária, estes factores não podem ser considerados, em si mesmos, como a única ou a principal causa do prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
7. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(55)
Como se conclui nos considerandos 97 e 98 do regulamento que instituiu o direito provisório, o inquérito mostrou que existia um nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da RPC e o prejuízo observado na indústria comunitária.
(56)
O inquérito evidenciou igualmente uma correlação entre os preços da indústria comunitária e as flutuações de preços decorrentes do carácter cíclico e das variações sazonais das colheitas. Esta conclusão é sustentada pelos dados respeitantes ao período considerado e a períodos anteriores, bem como pela evolução observada após o PI.
(57)
Embora as referidas variações cíclicas possam ter agravado a situação financeira da indústria comunitária, a amplitude da descida dos preços da indústria comunitária e a tendência negativa observada na análise da situação da indústria comunitária descrita nos considerandos 66 a 85 do regulamento que instituiu o direito provisório não podem ser atribuídas unicamente a «padrões de flutuação naturais». Por conseguinte, a análise do impacto do carácter cíclico do produto e do volume das colheitas não corrobora o argumento de que estes factores foram de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(58)
Com base no que precede, e na ausência de outras observações relativas ao nexo de causalidade, são confirmadas as conclusões apresentadas nos considerandos 113 e 114 do regulamento que instituiu o direito provisório.
E. INTERESSE DA COMUNIDADE
1. Considerações gerais
(59)
Foi analisado se, à luz dos comentários e de outros elementos adicionais apresentados pelas partes interessadas na sequência da instituição das medidas provisórias, permanecia válida a conclusão provisória de que a instituição de medidas não era contrária ao interesse da Comunidade. Na fase provisória, a determinação do interesse da Comunidade baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente da indústria comunitária, dos importadores, dos transformadores/utilizadores e dos agricultores.
(60)
A Comissão contactou um número significativo de partes interessadas a fim de conhecer os seus pontos de vista. Para além da indústria comunitária, foram ouvidos representantes de todas as principais marcas de utilizadores no mercado, bem como associações representativas dos interesses dos utilizadores, e foram realizadas visitas de verificação suplementares.
2. Interesse da indústria comunitária e da indústria a montante
(61)
Na fase preliminar, o inquérito mostrou que a produção comunitária provém de um grande número de produtores na indústria do frio, que emprega cerca de 2 700 pessoas na produção e venda do produto em causa. Existe igualmente uma relação parcial entre a indústria do frio e os agricultores que fornecem morangos, visto que estes cultivam apenas a variedade de morangos destinada à congelação e a indústria do frio constitui o único mercado desse produto.
(62)
Recorda-se que os produtores comunitários sofreram prejuízos significativos durante o período considerado, tendo declarado perdas de 12,5 % em consequência das importações objecto de dumping. Estas perdas registaram-se apesar de a indústria comunitária ter reduzido os seus custos através da diminuição dos preços pagos aos agricultores pelos morangos frescos. Estes preços eram inferiores ao custo de produção suportado pelos agricultores, pelo que seriam insustentáveis a longo prazo, tanto para os agricultores como para a indústria comunitária. Uma nova descida dos preços dos morangos congelados para níveis inferiores ao do preço não prejudicial teria duas consequências: a indústria comunitária sofreria perdas financeiras e a oferta de morangos frescos esgotar-se-ia a longo prazo, uma vez que os preços que a indústria comunitária poderia pagar aos agricultores seriam tão baixos que estes correriam o risco de ter de abandonar a produção. Recorda-se que o número de produtores comerciais de morangos frescos na Polónia em 2002 foi estimado em 96 700, dos quais cerca de 80 000 se dedicavam à produção de morangos para posterior transformação. Embora seja possível que este número tenha diminuído em resultado da consolidação do sector, é, no entanto, claro que o cultivo de morangos constitui uma actividade económica importante para um grande número de explorações agrícolas na Polónia. Foi alegado que o sector do cultivo de morangos na Polónia é de importância fundamental para várias regiões do país caracterizadas por elevados níveis de desemprego e que a não instituição de medidas provocaria um agravamento do desemprego. Foi igualmente defendido que estes agricultores não podem mudar para colheitas mais rentáveis, visto que as condições do solo nestas regiões são essencialmente adequadas para o cultivo de morangos.
(63)
Tal como se referiu no regulamento que instituiu o direito provisório (considerando 139), a partir de 2004 os preços pagos aos agricultores foram tão baixos que não permitiram cobrir o custo de produção.
(64)
Além do mais, tendo em conta o relatório da Comissão referido no considerando 42, os produtores de morangos polacos constituem uma indústria fragmentada e não é provável que possam atingir outros mercados além da indústria do frio local. Por conseguinte, a deterioração da situação financeira da indústria do frio teria repercussões importantes para os agricultores. O facto de os preços de mercado terem aumentado de novo após o PI para níveis não prejudiciais e de as importações provenientes da China terem diminuído pode lançar algumas dúvidas quanto à necessidade de se adoptarem medidas para remediar a situação da indústria comunitária, mas não há indícios de que este aumento será permanente, ou mesmo de longo prazo.
(65)
Nestas circunstâncias, torna-se claro que a adopção de medidas anti-dumping traria vantagens para a indústria comunitária e para os agricultores e que tais medidas teriam um efeito de estabilização do mercado comunitário. As importações de morangos provenientes da RPC não provocariam uma contracção dos preços dos morangos congelados e os produtores comunitários poderiam aumentar os seus preços e obter uma margem de lucro razoável. Os efeitos sobre a indústria a montante seriam muito provavelmente positivos. Conclui-se, por conseguinte, que a instituição de medidas seria do interesse da indústria comunitária e dos produtores de morangos.
3. Interesse dos importadores independentes
(66)
No seguimento das conclusões da fase preliminar do inquérito, a Comissão visitou outros dois importadores do produto em causa. Estes importam o produto em causa da RPC, embora cada um deles também comercialize morangos produzidos na UE, que representam entre 50 % e 60 % das respectivas compras. Importa assinalar, no entanto, que a comercialização de morangos congelados constitui apenas uma parte das suas actividades empresariais e corresponde a 30-50 % do seu volume de negócios global. As importações provenientes da RPC representam cerca de 14 % das importações totais do produto em causa. Por conseguinte, os importadores são considerados representativos. Os dois importadores opuseram-se à instituição de medidas anti-dumping. O inquérito demonstrou que, uma vez que a procura de morangos é determinada pelas preferências dos consumidores, que não serão afectadas pela instituição de medidas anti-dumping, a procura de morangos congelados não se deverá alterar. Assim, não é provável que os importadores fossem afectados por subidas de preços, uma vez que poderiam continuar a importar as mesmas quantidades que anteriormente e teriam muito provavelmente a possibilidade de transferir uma parte substancial dos custos adicionais dos morangos congelados para os utilizadores. O facto de as diferenças de preços no passado não terem afectado o preço de venda nem as margens de lucro dos importadores, que se mantiveram relativamente estáveis, corrobora esta constatação.
(67)
Confirma-se, pois, a conclusão provisória estabelecida no regulamento que instituiu o direito provisório de que os efeitos sobre os importadores decorrentes da subida dos preços das importações não deverão ser significativos.
4. Interesse dos utilizadores e dos consumidores
4.1. Grau de colaboração
(68)
Como indicado no considerando 127 do regulamento que instituiu o direito provisório, as respostas dos utilizadores e transformadores foram, no início, muito limitadas. Na fase preliminar do processo, a Comissão deparou-se com dificuldades na recolha e verificação de dados que fundamentassem as alegações da indústria utilizadora. Por esta razão, após a publicação do regulamento que instituiu o direito provisório a Comissão desenvolveu novos esforços para encorajar a cooperação. Foram efectuadas visitas de verificação complementares às instalações de oito empresas utilizadoras. Foi possível obter dados que permitiam proceder a uma avaliação de impacto significativa em cinco destas oito empresas. Recolheram-se também informações e dados adicionais. Com base nestas informações complementares, os serviços da Comissão procederam a uma nova análise dos efeitos potenciais que a instituição de medidas teria para os utilizadores comunitários.
(69)
Uma das partes interessadas sustentou que esta colaboração não devia ser tomada em conta, visto que não ocorreu dentro do prazo fixado no aviso de início. A este respeito, importa referir que as empresas que colaboraram se deram a conhecer e apresentaram observações sobre as medidas provisórias em conformidade com as regras previstas no regulamento de base.
(70)
As informações verificadas nas instalações das empresas referem-se a cerca de 9 % do nível comunitário global de consumo. Além disso, estavam representados os diferentes sectores de utilizadores: os produtores de preparações de morangos utilizadas para outros produtos (por exemplo, iogurtes), os produtores de iogurtes e os produtores de doce de morango. Por último, as associações que colaboraram representam cerca de 80 % do consumo comunitário de morangos congelados. O reconhecimento de um tal nível de representatividade é coerente com a prática geral. O argumento da falta de representatividade deve, por conseguinte, ser rejeitado.
4.2. Impacto das medidas sobre os custos
(71)
A indústria utilizadora argumentou que a avaliação do impacto das medidas efectuada pela Comissão não se devia basear unicamente na análise de uma eventual subida dos preços dos morangos chineses importados. As medidas teriam um impacto mais vasto no mercado, inclusive nos morangos congelados provenientes de outras fontes.
(72)
Com efeito, o inquérito aprofundado mostrou que as medidas provocariam muito provavelmente um aumento de preços mais geral, que não se limitaria aos cerca de 34,2 % (nível do direito provisório) para os morangos chineses. São igualmente susceptíveis de conduzir a um aumento dos preços para a indústria comunitária de cerca de 19 %, até ao nível não prejudicial calculado. Uma tal subida geral dos preços parece efectivamente inevitável porque, ao contrário de outros sectores e tendo em conta as limitações impostas pelas condições meteorológicas e pelos resultados das colheitas, o recurso a outras estratégias, como a expansão do mercado em termos de volume, por exemplo, parece não ser uma opção para a indústria comunitária. Por último, dado que a indústria comunitária e as importações chinesas combinadas representam cerca de 80 % do consumo comunitário, é muito provável que outros países que exportam morangos congelados para a Comunidade aumentem também os seus preços, a fim de seguirem os «líderes de preços».
(73)
No que respeita às actividades dos utilizadores relacionadas com os morangos, a instituição de um direito ao nível fixado nas medidas provisórias acarretaria, nestas circunstâncias, um aumento dos custos dos inputs de cerca de 6 %, em média. Na realidade, um número considerável de utilizadores teria de incorrer em perdas. As conclusões basearam-se nas actividades relacionadas com os morangos, uma vez que o inquérito está centrado nos morangos congelados, enquanto produto em causa, e não abrange as outras actividades das empresas envolvidas. Por outro lado, a fim de efectuar uma análise do prejuízo e do dumping, é necessário garantir que sejam comparadas actividades similares, ou seja, actividades relacionadas com o produto objecto do inquérito.
O quadro seguinte apresenta o impacto sobre os custos dos utilizadores verificados:
Empresa
Lucro real (PI) 2005 (5)
Lucro com base em 2005 (PI), se o preço dos morangos de todas as origens aumentar de acordo com a fórmula especificada no considerando 74 e os preços de revenda não se alterarem (5)
Lucro como na coluna precedente, mas com base nos preços de revenda reais (ou aumentados) declarados para 2006 (5)
Parte dos produtos à base de morangos no volume de negócios da empresa (2005)
Rendibilidade global da empresa (2005)
Empresa A
Entre + 2 % e + 4 %
Entre - 4 % e - 6 %
Entre - 3,0 % e - 5,0 %
Entre 25 % e 30 %
Entre + 2,5 % e + 5,0 %
Empresa B
Entre + 1,0 % e + 2,5 %
Entre - 1,0 % e - 2,5 %
Cerca de 0 %
Entre 12 % e 17 %
Entre + 4,0 % e + 5,5 %
Empresa C
Cerca de 0 %
Cerca de - 1 %
Entre + 2 % e + 4 %
Entre 5 % e 10 %
Cerca de 0 %
Empresa D
Entre + 12,0 % e + 14,0 %
Entre + 4,0 % e + 8,0 %
Entre + 3,0 % e + 5,0 %
Entre 10 % e 15 %
Entre + 5,0 % e + 8,0 %
Empresa E
Entre + 3,0 % e + 5,0 %
Entre - 4,0 % e - 6,0 %
Entre - 7,0 % e - 9,0 %
Entre 18 % e 23 %
Cerca de 1 %
(74)
Os produtores de preparações e de doce de morangos que colaboraram no inquérito seriam os mais afectados por um aumento dos preços dos morangos, devido ao facto de a importância relativa dos morangos no fabrico do doce ser muito mais elevada do que a dos outros ingredientes. As empresas em causa sofreriam uma redução da margem de lucro entre 7 e 8 pontos percentuais, o que acarretaria para duas delas perdas de cerca de 5 %.
(75)
No caso dos produtores de iogurte que colaboraram no inquérito, a importância relativa do custo dos morangos nos custos de produção é menor, dado que o custo dos produtos lácteos é adicionado ao cálculo da receita. No entanto, verificou-se que a sua margem de lucro era, em média, bastante baixa. Assim, mesmo se o custo total de produção de um determinado iogurte aumentar apenas 2 %, isto será suficiente para transformar um lucro de cerca de 1 % numa perda de cerca de 1 %.
(76)
Consequentemente, é possível que o impacto das medidas na indústria utilizadora em termos de aumento dos custos seja mais elevado do que o estimado na análise que conduziu às medidas provisórias. Porém, e como se demonstra na secção 4.4, este impacto ao nível dos custos será provavelmente menos sentido a longo prazo.
4.3. Incapacidade de transferir os aumentos de custos para a cadeia de distribuição
(77)
Uma associação de utilizadores alegou que os direitos seriam nefastos para os utilizadores de morangos congelados internacionalmente competitivos estabelecidos na Comunidade. Argumentou-se que os direitos não poderiam ser reflectidos nos clientes (retalhistas e distribuidores), visto que muitos utilizadores celebram com os seus clientes contratos a longo prazo com preços fixos. Esta prática implica que os utilizadores suportam o risco de eventuais aumentos de preços suplementares. Muitos utilizadores alegaram, apresentando elementos de prova, que estão sujeitos a pressões dos grandes retalhistas/distribuidores, sendo-lhes muito difícil aumentar os preços. Foi afirmado que os contratos entre os utilizadores e o sector retalhista fixam os preços para períodos entre seis meses e um ano. Por conseguinte, os utilizadores argumentam que não teriam outra solução senão a de absorverem eles próprios os custos adicionais. Tendo em conta o que precede, deve reconhecer-se que os utilizadores serão muito provavelmente obrigados a absorver o aumento dos custos, pelo menos no curto prazo. No entanto, o inquérito revelou também que, apesar do efeito negativo das medidas na rendibilidade dos produtos que incorporam o produto em causa, a rendibilidade global manter-se-ia positiva para a maior parte das empresas utilizadoras.
(78)
Na medida em que os aumentos de custos podem ser transferidos, isto poderá ter um certo impacto nos preços no consumidor. As preparações de frutos, sobretudo os morangos, fazem parte do regime alimentar de base de um amplo segmento de consumidores. O sabor de morango representa cerca de 20 % a 30 % do mercado de iogurtes e, não obstante o facto de nenhuma organização de consumidores ter apresentado observações a este respeito, não se pode excluir que um aumento de preços possa ter repercussões para os consumidores, pelo menos a médio e longo prazo. O mesmo se aplica no que respeita aos doces.
4.4. Carácter temporário do impacto sobre os utilizadores
(79)
Nas secções 4.2 e 4.3 demonstrou-se que a instituição de medidas terá provavelmente repercussões ao nível do custo dos inputs para os utilizadores e, além disso, os utilizadores afirmaram que este aumento terá de ser suportado por eles próprios durante o período de vigência dos contratos com o sector retalhista. No entanto, pode presumir-se que esta incapacidade de transferir um eventual aumento de custos é temporária, visto que a vigência dos contratos está limitada no tempo.
4.5. Disponibilidade da oferta para a indústria comunitária
(80)
Foi amplamente alegado pelos utilizadores que a oferta de morangos polacos da variedade «Senga sengana» é fundamental para garantir o volume e a qualidade da produção de toda a gama de produtos derivados dos morangos congelados. Assim, o risco de deterioração da indústria comunitária teria um considerável impacto negativo sobre eles. Não se pode excluir que, numa situação de indisponibilidade, ou disponibilidade limitada, de morangos polacos no mercado, os utilizadores teriam sérias dificuldades em encontrar fontes alternativas de abastecimento das variedades de morangos produzidas na Polónia. Na realidade, parece muito improvável que essas fontes alternativas existam, uma vez que os próprios utilizadores afirmam que a qualidade dos morangos cultivados na Polónia não se encontra em mais nenhum lado. Por outro lado, não é de excluir que numa situação de menor concorrência no mercado os utilizadores seriam de qualquer modo confrontados com um aumento de preço.
5. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(81)
O inquérito mostrou que a instituição de medidas seria vantajosa não só para os produtores comunitários que empregam cerca de 2 700 trabalhadores, mas também para os cerca de 80 000 agricultores que dependem em maior ou menor medida do cultivo de morangos para a sua subsistência.
(82)
Como descrito no considerando 133 do regulamento que instituiu o direito provisório, a indústria utilizadora indicou que a oferta do produto em causa pela indústria comunitária é fundamental para que os utilizadores possam cobrir toda a sua gama de produtos e fornecer ao mercado um produto de elevada qualidade. O inquérito mostrou que o carácter cíclico da matéria-prima para a indústria comunitária, ou seja, as variações das colheitas de morangos, tem um impacto significativo nos preços, o que é confirmado pela evolução observada após o PI. No entanto, tal como descrito no considerando 74 do regulamento que instituiu o direito provisório, no final do período considerado e durante o PI observou-se uma depreciação tão forte dos preços que a indústria comunitária foi forçada a comprar os morangos frescos aos agricultores a preços inferiores ao custo de produção. Esta situação levou alguns agricultores a abandonar a produção de morangos. Embora os preços tenham subido em 2006, é evidente que a oferta de morangos frescos para a indústria comunitária e, por extensão, também para os utilizadores, poderia escassear se se voltassem a registar os baixos níveis de preços observados no período considerado.
(83)
O inquérito aprofundado mostrou, com efeito, que o impacto do direito anti-dumping nos utilizadores seria significativo no presente caso. O direito implicaria uma diminuição da rendibilidade, ou mesmo perdas financeiras, por vezes pesadas, para um certo número de utilizadores, sobretudo porque o aumento de preço não pode ser transferido, a curto prazo, para o nível do distribuidor/retalhista. Estes efeitos são, no entanto, muito menos pronunciados se se considerar a rendibilidade global dos utilizadores abrangidos pelo inquérito.
(84)
A indústria utilizadora argumentou que a existência de contratos de preço fixo com os retalhistas impede a indústria transformadora de transferir para o sector retalhista o aumento dos custos que resultaria da instituição de medidas. Porém, tendo em conta que o período de vigência destes contratos é limitado, deve igualmente partir-se do princípio de que a impossibilidade de a indústria utilizadora transferir os custos ficaria circunscrita a um período de seis a doze meses.
(85)
Afigura-se, pois, que a instituição de medidas definitivas teria um impacto importante sobre os utilizadores de morangos congelados, mas que este impacto seria provavelmente de carácter temporário. Em contrapartida, os efeitos negativos para a indústria comunitária e para os agricultores serão substanciais e de carácter duradouro se não forem instituídas medidas que impeçam uma nova queda dos preços.
(86)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para não instituir direitos anti-dumping sobre as importações de morangos congelados originários da RPC.
F. INSTITUIÇÃO DE MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Forma das medidas definitivas
(87)
Atendendo às conclusões definitivas sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, devem ser instituídas medidas anti-dumping, a fim de evitar o agravamento do prejuízo para indústria comunitária em resultado das importações objecto de dumping.
(88)
As medidas anti-dumping podem assumir várias formas. Embora a Comissão disponha de uma ampla margem discricionária ao escolher a forma das medidas, o objectivo é sempre eliminar os efeitos do dumping prejudicial. O regulamento que instituiu o direito provisório instituiu um direito ad valorem, determinado em conformidade com a regra do direito inferior, de 0 % para o produtor-exportador ao qual foi concedido o TEM, 12,6 % para o produtor-exportador ao qual foi concedido o TI e 34,2 % para todos as outras empresas.
(89)
Após a adopção de medidas provisórias, e como indicado no considerando 51, o preço do produto em causa no mercado comunitário aumentou +/- 20 % em 2006, o ano que se seguiu ao período de inquérito. Tendo em conta que o produto em causa é bastante homogéneo, e a fim de evitar que as medidas acarretem encargos desproporcionados para os utilizadores, considera-se que a forma mais adequada das medidas, no presente caso, consistiria num preço mínimo de importação (PMI). Note-se que o preço mínimo de importação tem o mesmo objectivo que o direito ad valorem, ou seja, eliminar os efeitos do dumping prejudicial. De acordo com este tipo de direito, não terá de ser pago qualquer direito se as importações forem efectuadas a um preço CIF-fronteira comunitária igual ou superior ao preço mínimo de importação estabelecido. Se as importações forem efectuadas a um preço inferior, terá de ser paga a diferença entre o preço real e o preço mínimo de importação.
(90)
O nível do preço mínimo de importação foi estabelecido com base nas conclusões já expostas no regulamento que instituiu o direito provisório e, em particular, com base nas mesmas margens de dumping e de subcotação do preço-objectivo.
(91)
Para calcular o PMI foram tomadas em consideração as margens de dumping constatadas, bem como o montante dos direitos necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
2. Nível de eliminação do prejuízo
(92)
Em conformidade com o n.o 4 do artigo 9.o do regulamento de base, o direito definitivo deve ser estabelecido ao nível das margens de dumping ou de prejuízo, prevalecendo o menos elevado. Para aplicar esta regra, tinha de ser estabelecido um preço não prejudicial, ou PMI não prejudicial. Este PMI não prejudicial foi em seguida comparado com um PMI não objecto de dumping específico de cada empresa, baseado no valor normal ajustado ao preço líquido, franco-fronteira comunitária.
(93)
Para efeitos de cálculo do preço não prejudicial, foi tido em conta o nível de direitos necessário para que a indústria comunitária possa cobrir os custos de produção e obter um lucro, antes de impostos, equivalente ao que uma indústria deste tipo no sector poderia razoavelmente obter em condições normais de concorrência. Na ausência de quaisquer observações das partes interessadas, foi determinada uma margem de lucro de 6,5 %, com base nas considerações já enunciadas no considerando 144 do regulamento que instituiu o direito provisório.
(94)
Os morangos congelados são importados sob três códigos diferentes da Nomenclatura Combinada («códigos NC»), estando sujeitos a diferentes níveis de direitos aduaneiros, em função da quantidade de açúcar ou outros edulcorantes contidos nos produtos importados. Para ter em conta estes níveis diferentes dos direitos aduaneiros, foi necessário estabelecer PMI distintos para cada código NC.
(95)
Conforme estabelecido no considerando 153 do regulamento que instituiu o direito provisório, considerou-se que um produtor-exportador chinês não exportava morangos congelados a preços de dumping. Não será, por conseguinte, aplicada qualquer medida anti-dumping às exportações desta empresa.
(96)
Em todos os outros casos, verificou-se que o PMI não prejudicial de 684,20 EUR, aplicável a todas as exportações chinesas, era inferior aos respectivos PMI não objecto de dumping. O PMI foi, pois, estabelecido ao nível do PMI não prejudicial para todas as outras exportações da RPC.
(97)
Se as importações forem efectuadas a um preço CIF-fronteira comunitária igual ou superior ao PMI estabelecido, não terá de ser pago qualquer direito. Inversamente, se as importações forem efectuadas a um preço inferior ao PMI, terá de ser paga a diferença entre o preço real e o PMI.
3. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(98)
Os direitos provisórios sob a forma de direitos ad valorem entre 0 e 34,2 % para os produtos importados aplicados a partir de 19 de Outubro de 2006 serão liberados. A cobrança definitiva dos direitos ad valorem seria desproporcionada em relação à eliminação do dumping prejudicial, uma vez que os preços de mercado se situaram significativamente acima do PMI durante este período.
4. Aplicabilidade do PMI
(99)
Um sistema de direitos baseado num PMI pode, em relação a outras formas da medida, ser de aplicação mais difícil e mais susceptível de declaração incorrecta do valor aduaneiro das mercadorias. Com efeito, atendendo ao potencial que existe neste sector do mercado para o estabelecimento de acordos de compensação, é necessário introduzir um duplo sistema de medidas. Este duplo sistema consiste num PMI e num direito fixo. Em conformidade com o n.o 4 do artigo 9.o do regulamento de base, o direito fixo foi calculado com base na margem de prejuízo média ponderada, uma vez que se verificou que era inferior à margem de dumping média ponderada. A fim de assegurar que o PMI seja efectivamente observado, os importadores devem ser alertados para o facto de que, sempre que se constate, na sequência de verificações subsequentes à importação, que i) o preço líquido, franco-fronteira comunitária, efectivamente pago pelo primeiro cliente independente na Comunidade («preço pago após a importação») é inferior ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, conforme resultante da declaração aduaneira, e que ii) o preço pago após a importação é inferior ao PMI, será aplicado um direito fixo com efeitos retroactivos às transacções em causa, a não ser que a aplicação do direito fixo mais o preço pago após a importação conduza a um montante (preço efectivamente pago mais direito fixo) que seja inferior ao PMI. Nesse caso, será aplicável um montante do direito equivalente à diferença entre o PMI e o preço pago após a importação. As autoridades aduaneiras devem informar imediatamente a Comissão sempre que detectem indícios de uma declaração incorrecta.
(100)
Neste contexto, e a fim de obviar às preocupações suscitadas, a Comissão tenciona criar dois pilares específicos, a fim de assegurar que as medidas continuem a ser relevantes e, em simultâneo, plenamente respeitadas. Em primeiro lugar, é feita referência ao Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho, de 12 de Outubro de 1992, que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (6), designadamente ao artigo 78.o, nos termos do qual as autoridades aduaneiras podem proceder ao controlo dos documentos e dados comerciais relativos às operações de importação e de exportação das mercadorias em causa ou às operações comerciais posteriores relativas a essas mercadorias. Esses controlos podem ser efectuados junto do declarante, de qualquer pessoa directa ou indirectamente interessada profissionalmente nessas operações ou de qualquer outra pessoa que, pela sua qualidade profissional, esteja na posse dos referidos documentos e dados. As referidas autoridades também podem verificar as mercadorias.
(101)
Em segundo lugar, a fim de evitar tanto quanto possível uma eventual absorção das medidas, em especial entre empresas coligadas, a Comissão notifica a sua intenção de iniciar imediatamente um reexame em conformidade com o n.o 1 do artigo 12.o do regulamento de base e pode sujeitar as importações a registo, em conformidade com o n.o 5 do artigo 14.o do regulamento de base, se forem apresentadas quaisquer provas dessa prática.
(102)
A Comissão basear-se-á designadamente nas informações obtidas em resultado da vigilância das importações fornecidas pelas autoridades aduaneiras nacionais, bem como nas informações fornecidas pelos Estados-Membros em conformidade com o n.o 6 do artigo 14.o do regulamento de base,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, mesmo adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes, originários da República Popular da China e classificados nos códigos NC 0811 10 11, 0811 10 19 e 0811 10 90.
2. O montante do direito anti-dumping definitivo relativamente à empresa Yantai Yongchang Foodstuff é de:
Empresa
Direito definitivo
Código adicional Taric
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Relativamente a todas as restantes empresas, o montante do direito anti-dumping definitivo aplicável é igual à diferença entre o preço mínimo de importação fixado no n.o 4 e o preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, se este último for inferior ao primeiro. Não será cobrado qualquer direito quando o preço líquido, franco-fronteira comunitária, for igual ou superior ao preço mínimo de importação correspondente fixado no n.o 4.
4. Para efeitos do disposto no n.o 3, é aplicável o preço mínimo de importação constante da segunda coluna do quadro infra. Sempre que se constate, na sequência de verificações subsequentes à importação, que o preço líquido, franco-fronteira comunitária, efectivamente pago pelo primeiro cliente independente na Comunidade (preço pago após a importação) é inferior ao preço líquido, franco-fronteira comunitária, do produto não desalfandegado, conforme resultante da declaração aduaneira, e que o preço pago após a importação é inferior ao preço mínimo de importação, é aplicável o direito anti-dumping fixo constante da terceira ou quarta coluna do quadro infra, a não ser que a aplicação do direito fixo constante da terceira ou quarta coluna mais o preço pago após a importação conduza a um montante (preço efectivamente pago mais direito fixo) inferior ao preço mínimo de importação constante da segunda coluna do quadro infra. Nesse caso, será aplicável um montante do direito equivalente à diferença entre o preço mínimo de importação constante da segunda coluna do quadro infra e o preço pago após a importação. Em caso de cobrança retroactiva, esse direito anti-dumping fixo será cobrado após dedução de qualquer direito anti-dumping anteriormente pago, calculado com base no preço mínimo de importação.
Código NC e apresentação dos morangos
Preço mínimo de importação EUR/tonelada de peso líquido do produto
Direito fixo EUR/tonelada de peso líquido do produto, aplicável à Dandong Junao Foodstuff (código adicional Taric A780)
Direito fixo EUR/tonelada de peso líquido do produto, aplicável a todas as outras empresas (código adicional Taric A999)
Morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes, de teor de açúcares superior a 13 % em peso (NC 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes, de teor de açúcares não superior a 13 % em peso (NC 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, não adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes (NC 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. Nos casos em que os produtos se tenham deteriorado antes da introdução em livre prática e o preço efectivamente pago ou a pagar for objecto de uma repartição proporcional para a determinação do valor aduaneiro, em conformidade com o artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão (7), o montante do direito anti-dumping, calculado com base no disposto nos n.os 3 e 4 supra, é diminuído proporcionalmente ao preço efectivamente pago ou a pagar.
6. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
São liberados os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo Regulamento (CE) n.o 1551/2006 sobre as importações de morangos não cozidos ou cozidos em água ou vapor, congelados, mesmo adicionados de açúcar ou de outros edulcorantes, originários da República Popular da China.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 16 de Abril de 2007.