ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. června 2004
o opatřeních provedených Španělskem ve prospěch společnosti Siderúrgica Añón SA
(oznámeno pod číslem K(2004) 1813)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/827/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání, aby zúčastněné strany v souladu s uvedenými články předložily své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě tiskových zpráv, podle kterých nová společnost Siderúrgica Añón SA (dále jen „Siderúrgica Añón“) získala půjčku ve výši 9,62 milionů EUR za podpory galicijské regionální vlády na financování válcovny, požadovala Komise dopisem ze dne 14. května 2001 informace o uvedeném opatření. Dopisem ze dne 2. července 2001 Komise zaslala upomínku k této žádosti.
(2)
Dopisem ze dne 10. července 2001 španělské úřady informovaly Komisi o existenci půjčky a o záruce udělené galicijským institutem pro hospodářský rozvoj (IGAPE).
(3)
Dopisem ze dne 27. července 2001 Komise požadovala další informace o podmínkách dané půjčky a záruky.
(4)
Po dvou upomínkách ze dne 19. září a 12. října 2001 španělské orgány požadované informace poskytly dopisem ze dne 25. října 2001, který byl doplněn dalším dopisem ze dne 12. listopadu 2001.
(5)
Dopisem ze dne 20. prosince 2001 Komise oznámila Španělsku své rozhodnutí zahájit v souvislosti s daným opatřením řízení podle čl. 6 odst. 5 rozhodnutí Komise č. 2496/96/ESUO ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví pravidla Společenství pro státní podporu ocelářskému průmyslu (2) (dále jen „kodex podpor ocelářskému průmyslu“).
(6)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k daným opatřením vyjádřily. Zároveň Komise vydala příkaz k poskytnutí informací, ve kterém vyžadovala určité informace.
(7)
Dopisem ze dne 1. března 2002 španělské orgány předložily své připomínky a poskytly některé z požadovaných informací. Chybějící informace byly zaslány dopisem ze dne 19. dubna 2002 a doplněny dopisem ze dne 7. května 2002.
(8)
Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Zaslala je Španělsku, které dostalo příležitost na ně reagovat. Připomínky Španělska byly obdrženy dopisy ze dne 26. března 2002.
(9)
Po obdržení informací poskytnutých Španělskem se Komise dne 2. července 2002 rozhodla rozšířit již zahájené řízení proti půjčce a záruce uvedené ve 2. bodu odůvodnění na další opatření.
(10)
Dopisem ze dne 9. srpna 2002 podaly španělské orgány své připomínky.
(11)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k daným opatřením předložily své připomínky.
(12)
Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Zaslala je Španělsku, které dostalo příležitost na ně reagovat.
II. SKUTKOVÝ STAV
1. Příjemce
(13)
Společnost Siderúrgica Añón byla založena v lednu 2000 za účelem výroby a prodeje ocelářských výrobků. Provozní zkoušky zahájila v březnu 2002. Při jejím založení činil akciový kapitál 3 004 800 EUR a byl upsán společnostmi Hierros Añón SA (dále jen „Hierros Añón“) (66,66 %) a Rodonita SL (dále jen „Rodonita“) (33,33 %).
(14)
Hierros Añón je společnost zabývající se prodejem ocelářských výrobků. Prostřednictvím své dceřiné společnosti Gallega de Mallas SL (dále jen „Gallega de Mallas“) rovněž vyrábí svařované ocelové sítě.
(15)
Následující tabulka obsahuje příslušné číselné údaje dané skupiny:
1999
2000
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Gallega de Mallas
22
15,2
9,9
22
18,4
9,9
Hierros Añón
neuvedeno
18,0
9,8
20
22,5
15,4
Promociones Añón
0
0,0
0,2
0
0,0
0,2
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Celkem
33,2
19,9
42
40,9
37,5
(16)
Rodonita je společnost, která patří do skupiny Epifanio Campo SL (dále jen „Epifanio Campo“), působící zejména v odvětví průmyslových materiálů.
(17)
Následující tabulka obsahuje příslušné číselné údaje společností, ve kterých Rodonita vlastní více než 25 % podíl:
1999
2000
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Pretensados Campo
20
1,99
1,86
19
1,52
2,41
Campo Brick
37
1,12
12,61
26
3,93
13,89
Epifanio Campo
26
6,16
11,92
27
12,21
17,69
Nueva Cerámica Campo
35
4,20
6,93
32
4,34
6,22
A Ostreira
7
0,17
0,86
7
0,26
0,90
Cerámica Campor Saez
25
0,87
0,74
29
1,48
0,80
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Celkem
150
14,51
34,93
140
23,74
53,94
(18)
Pokud jde o uvedenou investici, hlavním cílem společností Hierros Añón a Rodonita je podle španělských orgánů následující: a) pokrýt svou potřebu ocelářských výrobků, a nebýt tudíž závislé na vnějších zdrojích, jak tomu bylo doposud; b) dosáhnout jednotné kvality svých výrobků; c) zvýšit přidanou hodnotu v rámci daných skupin. Plánuje se, že 70 % výroby společnosti Siderúrgica Añón bude určeno společnostem patřícím do těchto skupin, zatímco zbytek bude vyvážen mimo Společenství, zejména do severní Afriky a Latinské Ameriky, ale možná také do Asie. Toto procento se sníží po dokončení druhé etapy projektu.
(19)
Celkové investiční náklady na projekt zpočátku činily 29 992 589 EUR. Měly být financovány z vlastních zdrojů, veřejné podpory a půjček.
2. Trh
(20)
Společnost bude vyrábět hotové výrobky (výztužné pruty do betonu v tyčích nebo svitcích) z ocelových sochorů zakoupených na otevřeném trhu. Výztužné pruty do betonu jsou výrobky s nízkou přidanou hodnotou s využitím ve stavebnictví.
(21)
I když v letech 1995-1997 došlo k podstatnému snížení kapacit, například ke snížení výrobní kapacity v Itálii ve výši 3,4 milionu tun ročně, odvětví, ve kterém působí Siderúrgica Añón, trpí nadbytkem kapacit, jak ukazují následující tabulky:
Rovné výztužné pruty do betonu
Výroba Společenství
(v milionech tun)
Kapacita Společenství
(v milionech tun)
Míra využití (%)
1997
11,8
19,5
60,2
1998
12,0
18,2
65,6
1999
12,0
17,6
68,5
2000
12,5
17,5
71,4
Zdroj: Zprávy o investicích do uhelného a ocelářského průmyslu Společenství. Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
Výztužné pruty do betonu ve svitcích
Výroba Společenství
(v milionech tun)
Kapacita Společenství
(v milionech tun)
Míra využití (%)
1997
2,0
2,8
70,6
1998
1,7
2,8
60,2
1999
2,2
2,8
77,1
2000
3,0
3,7
80,5
Zdroj: Zprávy o investicích do uhelného a ocelářského průmyslu Společenství. Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
(22)
V roce 1999 Španělsko vyvezlo přibližně 480 000 tun těchto výrobků do ostatních zemí EU. Z ostatních zemí Společenství dovezlo přibližně 290 000 tun.
(23)
Výztužné pruty do betonu se vyrábí po celém Společenství s výjimkou Irska, Švédska a Finska.
3. Popis opatření
(24)
Dne 10. listopadu 2000 udělila galicijská regionální vláda prostřednictvím IGAPE společnosti Siderúrgica Añón grant ve výši 2 399 407 EUR, což představuje 8 % způsobilých nákladů (z nichž 285 681 EUR bylo vyplaceno do dne 31. července 2002). IGAPE vznikl v roce 1993 a usměrňuje činnost galicijské regionální vlády tak, aby bylo podporováno hospodářství dané oblasti.
(25)
Dne 29. prosince 2000 poskytlo španělské ministerstvo vědy a technologie bezúročnou půjčku ve výši 1 803 036 EUR s dobou splatnosti 15 let a dobou odkladu pět let.
(26)
Dne 2. dubna 2001 sjednala společnost Siderúrgica Añón syndikátní půjčku se sedmi bankami ve výši 9 616 193 EUR v rámci širší dohody mezi galicijskou regionální vládou a uvedenými bankami, tzv. facilitu INESGA (Inversiones Estratégicas de Galicia) (5). Úroková sazba je Euribor 3 měsíce + 25 bodů báze a jednorázový poplatek za schválení ve výši 0,5 %. Splácení 30 % této půjčky je kryto doplňkovou zárukou IGAPE. Prostřednictvím této záruky společnost uhradí pojistné ve výši 0,2 % zajištěné částky. IGAPE dne 1. února 2001 rovněž souhlasil se subvencováním 25 bodů báze úrokové sazby stejně jako poplatku za schválení půjčky.
(27)
Dne 19. dubna 2001 byl akciový kapitál společnosti Siderúrgica Añón navýšen na 10 217 220 EUR. Státem řízená společnost SODIGA Galicia SCR, S.A. (dále jen „SODIGA“) poskytla 1 803 060 EUR (skutečný příspěvek však dosáhl pouze hodnoty akcií ve výši 1 202 040 EUR, jelikož cena 60 EUR, která měla být zaplacena za jednu akcii, byla navýšena o prémii ve výši 30 EUR), Hierros Añón 4 006 860 EUR a Rodonita 2 003 520 EUR. Soukromí partneři zaplatili 60 EUR za akcii, z čehož polovina byla zaplacena okamžitě a druhá polovina měla být zaplacena do konce měsíce září 2001. Po tomto navýšení byl kapitál společnosti Siderúrgica Añón rozložen následovně: Hierros Añón S.A. 58,82 %; Rodonita SL 29,41 % a SODIGA 11,76 %. Strany rovněž podepsaly dohodu, v níž Hierros Añón a Rodonita (nebo samotná společnost Siderúrgica Añón) přislíbily společnosti SODIGA nejpozději do dne 19. dubna 2007 odkoupit podíl společnosti SODIGA za vyšší z následujících dvou hodnot: a) za teoretickou účetní hodnotu firmy stanovenou v případě potřeby nezávislým znaleckým posudkem; nebo b) za 141,85 % počátečního podílu, tj. za 2 557 640,61 EUR. SODIGA obdrží od společnosti Siderúrgica Añón ode dne 30. prosince 2002 pět ročních splátek ve výši 150 916 EUR jako zálohu na konečnou částku.
(28)
SODIGA je společnost s rizikovým kapitálem řízená galicijskou regionální vládou, která získává dočasné podíly v podnicích souvisejících s rozvojem hospodářství a průmyslu v Galicii. Akcionáři společnosti SODIGA jsou: galicijská regionální vláda (20,6 % přímo a 46,6 % prostřednictvím IGAPE) a finanční ústavy (32,8 %). SODIGA dostává od IGAPE granty, které do roku 2000 dosáhly výše 6 861 574,89 EUR. Tyto granty musí být použity na financování zvláštních investic, tj. investic, jež jsou riskantnější než investice běžně financované společností nebo s delší dobou splatnosti či odpisování, nebo investic v určitých zeměpisných oblastech.
(29)
Dne 1. března 2002 byl akciový kapitál společnosti Siderúrgica Añón navýšen o dalších 4 207 140 EUR. Stávající tři akcionáři ho upsali podle svých podílů (SODIGA se podílela částkou 495 180 EUR) a za stejných podmínek pro všechny tři akcionáře, pokud jde o cenu za akcii a platbu. Strany rovněž podepsaly dohodu, v níž Hierros Añón a Rodonita (nebo samotná společnost Siderúrgica Añón) přislíbily společnosti SODIGA nejpozději do dne 19. dubna 2007 odkoupit podíl společnosti SODIGA za vyšší z následujících dvou hodnot: a) za teoretickou účetní hodnotu firmy stanovenou v případě potřeby nezávislým znaleckým posudkem; nebo b) za 133,82 % počátečního podílu, tj. za 662 650 EUR. SODIGA obdrží od společnosti Siderúrgica Añón ode dne 30. prosince 2003 čtyři roční splátky ve výši 41 867 EUR jako zálohu na konečnou částku.
4. Důvody pro zahájení řízení
(30)
Ve svých rozhodnutích o zahájení řízení Komise vyjádřila pochyby, zda je možno získaný podíl společnosti SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón považovat za skutečné poskytnutí rizikového kapitálu podle běžné investiční praxe v tržním hospodářství a zda byla cena zaplacená za záruku tržní cenou. Kromě toho Komise vyjádřila své pochyby, zda jsou uvedená opatření včetně ostatních opatření uvedených v oddíle 1, která přijaly španělské orgány za účelem financování investic, slučitelná se společným trhem.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Ve svém dopise ze dne 22. února 2002 se Evropské sdružení nezávislých oceláren (EISA) domnívá, že podpora není slučitelná se společným trhem zejména proto, že a) trh s ocelovými pruty trpí nadbytkem kapacit; b) investice nikdy nebudou výnosné a povedou pouze k narušení hospodářské soutěže a c) žádný soukromý investor nebude na výrobu těchto produktů za současných podmínek na trhu riskovat kapitál.
(32)
Ve svém dopise ze dne 5. března 2002 se Svaz ocelářských závodů (UNESID) domnívá, že není logické, aby byly veřejné prostředky používány na budování nových kapacit v odvětví, ve kterém byly značné částky z veřejných prostředků vynaloženy na snížení pracovních sil a kapacit.
(33)
Ve svém dopise ze dne 8. března 2002 svaz italských oceláren Federacciai tvrdí, že trh s ocelovými tyčemi trpí nadbytkem kapacit, a investice do tohoto odvětví tudíž představují velké riziko a jejich výnosnost lze očekávat jen stěží. Kromě toho se domnívá, že v zapojení společností SODIGA a INESGA sehrály roli politické okolnosti. Navíc úroková sazba půjčky poskytnuté prostřednictvím INESGA a pojistné zaplacené za záruku neodpovídaly tržním podmínkám.
(34)
Ve svém dopise ze dne 17. října 2002 společnost UK Steel Enterprise Ltd. (dále jen „UK Steel“) uvedla, že se toto odvětví vyznačuje nadbytkem kapacit, přílišnou konkurencí ze strany třetích zemí a nízkými cenami a že všechny tyto znaky ukazují na to, že běžný soukromý investor by k vytvoření nové kapacity svůj kapitál neposkytl. Je třeba se zamyslet nad tím, zda by Hierros Añón a Rodonita samy investovaly do tohoto projektu, kdyby neměly k dispozici protiprávní státní podporu. Rovněž skutečnost, že Hierros Añón a Rodonita měly použít 70 % výroby pro své vlastní vnitřní účely, musela vést k zamyšlení nad pravděpodobnou ziskovostí společnosti Siderúrgica Añón. Vnitropodnikové oceňování výrobků by bylo neprůhledné a pravděpodobně by se zaměřilo více na maximalizaci ziskovosti společností Hierros Añón a Rodonita než na ziskovost společnosti Siderúrgica Añón.
(35)
Ve svém dopise ze dne 31. července 2002 Siderúrgica Añón uvedla toto:
(36)
Podle společnosti se na ocelářský průmysl ode dne 23. července 2002 vztahovalo nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (6) (dále jen „nařízení o malých a středních podnicích“). Skutečnost, že podpora byla poskytnuta před ukončením platnosti Smlouvy o ESUO, neměla žádný význam, protože podle ustálené judikatury musela být rozhodnutí Komise o slučitelnosti podpory založena na skutečnostech a právních předpisech existujících v okamžiku, ve kterém bylo přijato rozhodnutí, nikoli v okamžiku, ve kterém byla podpora poskytnuta. Kromě toho oznámení Komise o stanovení prováděcích pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (7), na které odkazovalo sdělení Komise týkající se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO (8), zmiňovalo pouze rámce, pokyny, sdělení a oznámení, nikoli však nařízení.
(37)
Za těchto okolností, kdy Siderúrgica Añón patřila k malým a středním podnikům a míra poskytnuté podpory (9) byla nižší než míra uvedená v článku 4 nařízení o malých a středních podnicích, by byla podpora slučitelná se společným trhem (a vyňata z oznamovací povinnosti).
(38)
Navíc, pokud jde o grant poskytnutý ze strany IGAPE a bezúročnou půjčku poskytnutou ministerstvem vědy a technologie, společnost tvrdí, že byly poskytnuty podle režimů schválených Komisí dne 5. července 1995 (státní podpora č. 21/95) a dne 18. května 2001 (státní podpora č. 182/01), a jsou proto slučitelné se společným trhem.
(39)
Pokud jde o podíl získaný společností SODIGA na kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, společnost uvedla, že skutečnost, že zájmy soukromých a veřejných akcionářů mohly být rozdílné, nehrála roli, protože podstatné bylo, že účast soukromých i veřejných investorů probíhala za stejných podmínek. Aby dále podpořila tento postoj, společnost tvrdí, že se Komise domnívala, že se v případě podílu získaném Bavorskem spolu s dalšími třemi výrobci oceli na kapitálu NMH nejednalo o státní podporu (rozhodnutí ze dne 26. července 1988 zmíněné v rozhodnutí Komise ze dne 31. října 1995) a že Komise při zahájení řízení proti podílu nabytém valonským regionem v Carsid nebrala v úvahu rozdílné zájmy soukromých a veřejných akcionářů.
(40)
Ve svém dopise ze dne 30. září 2002 společnost tvrdila, že Komise již nebyla oprávněna přijmout rozhodnutí o opatření, které zamýšlela ve svém dopise ze dne 20. prosince 2001, protože již uplynula tříměsíční lhůta pro přijetí rozhodnutí stanovená v čl. 6 odst. 5 kodexu podpor ocelářskému průmyslu.
(41)
Dopisem ze dne 23. června 2003 předložila společnost Siderúrgica Añón další připomínky. Za prvé uvedla, že podpora nemohla být analyzována na základě Smlouvy o ESUO nebo kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Za druhé trvala na tom, že na podporu se vztahuje nařízení o malých a středních podnicích. Za třetí uvedla, že tato podpora je existující podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (10) (dále jen „procesní nařízení“), protože byla poskytnuta předtím, než v ocelářství vstoupila v platnost pravidla pro státní podporu Smlouvy o ES.
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
(42)
Pokud jde o nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA, španělské orgány tvrdí, že tak bylo učiněno v souladu s běžnou praxí v tržním hospodářství. Investiční rozhodnutí byla přijata pouze po zvážení uskutečnitelnosti projektů a předpokládané výnosnosti. V tomto případě byl podíl společnosti SODIGA v Siderúrgica Añón převzat v okamžiku navýšení kapitálu a zároveň se stávajícími akcionáři, kteří společně upsali 83,4 % nových akcií. Za těchto okolností španělské orgány argumentovaly tím, že podle judikatury byla splněna kritéria soukromého investora. Kromě toho španělské orgány prohlásily, že touto dohodou o zpětném odkoupení SODIGA zajistila minimální návratnost investic ve výši 7,2 % ročně, což je více než úrok ze státních dluhopisů za období deseti let v době podepsání smlouvy (5,3 %). V každém případě, pokud by se jednalo o státní podporu, byla by slučitelná se společným trhem podle bodu VIII odst. 3 podbodu ii) sdělení Komise o státní podpoře a rizikovém kapitálu (11), protože se týká středního podniku při zahájení jeho činnosti v podporované oblasti.
(43)
Pokud jde o skutečnost, že SODIGA zaplatila vyšší cenu za akcii a okamžitě ji uhradila, španělské orgány prohlásily, že se tím kompenzovala minimální návratnost investic do společnosti SODIGA, ze kterých ostatní akcionáři neměli prospěch. V každém případě trvaly na tom, že se jednalo o běžnou praxi, kdy nový akcionář zaplatí za nově vydané akcie vyšší cenu, což odráží značné úsilí vložené do projektu původními akcionáři (například v souvislosti se smlouvami s dodavateli zařízení a s pořizováním pozemků).
(44)
Pokud jde o účast společnosti SODIGA na druhém navýšení kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, španělské orgány namítly, že se SODIGA účastnila úměrně svému podílu a za stejných podmínek jako ostatní akcionáři. Za těchto okolností se nejednalo o státní podporu.
(45)
Pokud jde o přiřaditelnost činností společnosti SODIGA orgánům veřejné moci, španělské orgány tvrdily, že podle judikatury měla Komise předložit důkazy, že do rozhodnutí investovat do Siderúrgica Añón zasahovaly.
(46)
Pokud jde o půjčku poskytnutou prostřednictvím INESGA, španělské orgány prohlásily, že prostředky pocházely výhradně ze soukromých zdrojů (zúčastněné banky), že se tyto banky mohly podílet na financování jakýchkoli operací a že zapojení INESGA bylo omezeno na následné sledování. V tomto smyslu došly k závěru, že nebyly použity veřejné prostředky. Kromě toho prohlásily, že porovnání s referenční sazbou používanou Komisí nebylo přiměřené, protože tato referenční sazba odpovídala průměru za pětileté mezibankovní swapové sazby za měsíce září, říjen a listopad 2000 navýšené o 75 procentních bodů. Protože pětiletá mezibankovní swapová sazba ke dni poskytnutí půjčky byla 4,769 %, opravená referenční sazba by měla být 5,519 %. Konečně pak tvrdily, že úroková sazba byla podobná jako u dalších půjček poskytnutých společnostem náležícím do skupiny Añón, nebo byla dokonce vyšší.
(47)
Pokud jde o záruku poskytnutou ze strany IGAPE, španělské orgány prohlásily, že byla v souladu s tržními podmínkami. Tvrdily, že provize soukromých bank u těchto druhů projektů dosahovala 0,15 % za čtvrtletí. Rozdíl oproti provizi v případě této transakce měl původ v následujících faktorech: a) podmínky pro využití záruky byly mnohem přísnější než podmínky bankovních záruk, protože bankovní záruky byly vynutitelné na první požádání a záruka IGAPE byla vynutitelná pouze dodatečně (jakmile byl na příjemce vyhlášen konkurz), b) riziko převzaté IGAPE bylo velmi nízké, poněvadž pokrývalo pouze 30 % půjčky a půjčkou se financovalo pouze 40 % investic a c) projekt byl podporován skupinami známými svou platební schopností.
(48)
Španělské orgány poskytly vyjádření od dvou bank (Caixa Galicia a Banco Pastor) v tom smyslu, že s ohledem na podmínky půjčky a totožnost akcionářů by v případě takové záruky uplatnily provizi ve výši 0,20 % ročně.
(49)
Pokud jde o subvenci IGAPE ve výši 0,25 % a poplatek za schválení, španělské orgány trvaly na tom, že tato podpora byla poskytnuta v rámci režimů schválených Komisí a že s výjimkou částky ve výši 14 299,44 EUR spadala do působnosti nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (12), která se vztahovala také na sektor ESUO. Dále tvrdily, že trh s těmito výrobky nebude ovlivněn, protože většina výrobků bude použita v rámci skupiny a téměř všechna zbývající výroba bude vyvážena mimo EHP.
(50)
Pokud jde o grant poskytnutý ze strany IGAPE, španělské orgány namítly, že byl poskytnut v rámci režimu schváleného Komisí, a že je proto slučitelný se společným trhem.
(51)
V každém případě španělské orgány prohlásily, že podpora byla slučitelná se společným trhem, protože spadala do působnosti nařízení o malých a středních podnicích, které se vztahuje také na ocelářství ESUO.
(52)
Dále tvrdily, že podpora byla v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (13). Tvrdily, že by systém zvolený pro úpravu vody zdokonalil ochranu životního prostředí v porovnání s tradičním systémem a že představuje dodatečné náklady ve výši 661 113 EUR. Stejně tak používání zemního plynu v ohřívací peci by významně snížilo emise v porovnání s topnými oleji a dodatečné náklady by dosáhly výše 1 502 530 EUR. Za třetí skutečnost, že by všechny inženýrské stavby pro hydraulická zařízení, mazací zařízení, kabeláž a potrubní vedení byly vybudovány nad povrchem místo pod zemí, by zlepšila pracovní podmínky a zabránila únikům do podzemí, přičemž dodatečné náklady by dosáhly výše 6 911 639 EUR.
(53)
Pokud jde o připomínky třetích stran (viz 31. až 34. bod odůvodnění), španělské orgány prohlásily, že nejsou podloženy žádnými skutečnými důkazy a že se daná sdružení pouze snaží zabránit vstupu nové společnosti na trh. V této souvislosti španělské orgány připomněly, že zakladatele nové společnosti k provedení investic podnítily potíže s dodávkami těchto výrobků od tradičních výrobců (zejména nadměrná zpoždění dodávek). Rovněž upozornily Komisi na rozhodnutí Komise 89/515/EHS ze dne 2. srpna 1989 týkající se řízení podle článku 85 Smlouvy o EHS (14) a související rozsudky soudů Společenství, při nichž bylo zjištěno, že se někteří ze členů EISA účastnili protikonkurenčního jednání.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(54)
Siderúrgica Añón vyrábí ocelové pruty a tyče, což jsou výrobky zahrnuté v příloze I Smlouvy o ESUO. Jedná se tudíž o podnik ve smyslu článku 80 uvedené smlouvy.
(55)
V daném případě je zřejmé, že Španělsko provádělo uvedená opatření protiprávně, protože nedodrželo postupy stanovené v článku 6 kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Proto Komise nemůže uznat argument společnosti (viz 41. bod odůvodnění), že daná podpora byla existující podporou.
(56)
I když bylo podle Smlouvy o ESUO zahájeno řízení, Komise nemohla přijmout konečné rozhodnutí dříve než dne 23. července 2002, protože rozhodnutí o rozšíření řízení bylo přijato dne 2. července 2002 a zasláno španělským orgánům dne 4. července 2002. Výzva k předložení připomínek byla zveřejněna dne 9. září 2002. V bodě 43 sdělení týkajícího se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO Komise uvedla, že v takových případech bude pokračovat v šetření podle ustanovení procesního nařízení a přijme konečné rozhodnutí podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(57)
Komise nemůže uznat argument společnosti, že uplynutí tříměsíční lhůty od počátečního rozhodnutí o zahájení řízení jí zabránilo v přijetí rozhodnutí (viz 40. bod odůvodnění). Podle rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-5/01 Belgie v. Komise (15) ze dne 12. prosince 2002„tříměsíční lhůta stanovená v čl. 6 odst. 5 šestého kodexu podpor ocelářskému průmyslu nemůže být považována za promlčecí dobu spojenou se ztrátou pravomoci“. V současné době je procesní nařízení použitelné v plném rozsahu a bylo dosaženo souladu s čl. 7 odst. 6 tohoto nařízení.
1. Existence státní podpory
(58)
Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
a) Nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA
(59)
Pokud jde o nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA (viz 27. a 29. bod odůvodnění), Komise poukazuje zejména na skutečnost, že je SODIGA řízena galicijskou regionální vládou. Komise dále konstatuje, že galicijská regionální vláda to považuje za součást programů IGAPE na podporu podniků (16). Za těchto okolností se Komise domnívá, že činnosti společnosti SODIGA se přičítají státu.
(60)
Za účelem rozhodnutí, zda je příjemci opatření udělena výhoda, Komise použije zásadu investora v tržním hospodářství. Tato zásada byla Komisí použita již v mnoha případech a také byla uznána a rozvinuta Soudem v několika rozsudcích (17). Podstatou této zásady je, že v případech, kdy orgán veřejné moci investuje do společnosti za podmínek, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství, není tato investice považována za státní podporu.
(61)
V zásadě platí, že v případě transakce, které se účastní soukromý investor a veřejný investor, se nejedná o státní podporu, pokud platí pro soukromého i veřejného investora stejné podmínky.
(62)
To však neplatí v případě nabytí podílu na kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA, a to z následujících důvodů:
(63)
Za prvé, při prvním navýšení kapitálu SODIGA zaplatila za svůj podíl okamžitě, zatímco soukromí partneři zaplatili za své podíly později a SODIGA zaplatila 90 EUR za každou nabytou akcii, zatímco soukromí partneři zaplatili za své akcie pouze 60 EUR.
(64)
Za druhé, hlavní příjemci výroby společnosti Siderúrgica Añón budou soukromí partneři, kteří mohou těžit z těchto vstupů, zatímco SODIGA může ohledně návratnosti svých investic spoléhat pouze na výnosnost společnosti Siderúrgica Añón.
(65)
Komise nemůže uznat argument, že prémie zaplacená společností SODIGA je běžnou praxí (viz 43. bod odůvodnění), protože společnost dosud nezahájila výrobu, a nebyla proto schopna prokázat se obzvláště dobrými provozními výsledky, které by mohly prémii ospravedlnit. Pokud by se tento argument uznal, musel by se kromě toho použít na kapitálové vklady všech investorů v té době.
(66)
Komise však bere v úvahu, že dohodou o zpětném odkoupení akcií společnost SODIGA zajistila návratnost investic ve výši 7,2 %, které soukromí akcionáři nedosáhli (18).
(67)
S přihlédnutím ke skutečnosti, že budou prováděny roční splátky, že podíl společnosti SODIGA je menšinový a nikterak jí neumožňuje ovlivňovat řízení společnosti a vzhledem k tomu, že společnost Siderúrgica Añón bude vyrábět zejména pro své vlastní akcionáře, se Komise domnívá, že z hospodářského hlediska může být tento podíl považován za podřízenou participační půjčku. Z pohledu rizika je však tuto investici třeba považovat za běžný akciový kapitál, protože podřízené půjčky, přestože jsou podřízeny jiným dluhovým nástrojům, mají před akciovým kapitálem přednost.
(68)
Naskýtá se tedy otázka, zda by výše uvedená návratnost investic ve výši 7,2 % pokryla příslušné riziko a byla přijatelná pro soukromého investora poskytujícího podřízenou participační půjčku. Komise se podle postupu přijatého v rozhodnutí 2003/284/ES ze dne 11. prosince 2002 o státní podpoře provedené Španělskem ve prospěch SNIACE SA (19) domnívá, že by obvyklá úroková sazba pokrývající příslušné riziko byla 12,33 % pro první navýšení kapitálu a 11,06 % pro druhé navýšení kapitálu. To odpovídá mezibankovní sazbě použité Komisí pro výpočet její referenční tržní sazby plus obvyklých 75 bodů báze, které připočítává pro půjčky ve Španělsku (6,33 % ke dni 19. dubna 2001 a 5,06 % ke dni 1. března 2002) plus 600 bodů báze. Těchto 600 bodů báze je ospravedlněno absencí jakýchkoli záruk, zvláštním rizikem spojeným se vstupem nové společnosti do odvětví ocelářství, pro které je charakteristický nadbytek kapacit, a jak již bylo vysvětleno také skutečností, že s touto půjčkou je spojeno značně vyšší riziko, než je tomu u běžné půjčky (v případě platební neschopnosti by měli přednost všichni věřitelé) (20). To je v souladu s údaji obsaženými ve sdělení Komise o metodě pro stanovení referenčních a diskontních sazeb (21), kde se uvádí, že referenční sazba může být navýšena o 400 bodů báze a více v případech spojených se zvláštním rizikem (například nejsou-li poskytnuty záruky běžně vyžadované bankami).
(69)
Komise se proto domnívá, že nabytí daného podílu představuje výhodu pro společnost Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(70)
Prvek podpory u těchto dvou podílů se rovná rozdílu mezi úroky ve výši 12,33 % a 7,2 %, tedy 5,13 % u prvního podílu, a rozdílu mezi úroky ve výši 11,06 % a 7,2 %, tedy 3,86 % u druhého podílu. S přihlédnutím ke splátkám prováděným společností Siderúrgica Añón ve prospěch společnosti SODIGA odpovídá tato podpora rozdílu mezi skutečně placenými úhradami a ročními platbami úroků a úhradou jistiny, která by byla splatná při použití výše uvedených běžných úrokových sazeb ve výši 12,33 % a 11,06 %. Druhá úroková sazba má za následek roční platby úroků ve výši 222 317,3 EUR za první podíl a 54 766,9 EUR za druhý podíl. Rozdíl mezi příslušnými platbami úroků a harmonogramem skutečných úhrad těchto dvou podílů lze stanovit takto (22):
První podíl ve výši 1 803 060 EUR (2001)
Rok
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Harmonogram úhrad bez podpory
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
+ 1 803 060
= 2 025 377
Současný harmonogram úhrad
150 916
150 916
150 916
150 916
150 916
1 803 060
Podpora za rok
71 401
71 401
71 401
71 401
71 401
222 317
Druhý podíl ve výši 495 180 EUR (2002)
Rok
2003
2004
2005
2006
2007
Harmonogram úhrad bez podpory
54 766
54 766
54 766
54 766
54 766
+ 495 180
= 549 946
Současný harmonogram úhrad
41 868
41 868
41 868
41 868
495 180
Podpora za rok
12 869
12 869
12 869
12 869
54 766
b) Půjčka poskytnutá prostřednictvím INESGA
(71)
Pokud jde o půjčku poskytnutou prostřednictvím INESGA (viz 26. bod odůvodnění), Komise se domnívá, že se mohlo jednat o prvky státní podpory, protože se úroková sazba zdá být poměrně nízká. Komise si je však vědoma, že prostředky jsou poskytovány soukromými bankami, které se mohou svobodně rozhodnout, zda se budou na půjčce podílet či nikoli. Za těchto okolností Komise dochází k závěru, že lepší finanční podmínky jsou způsobeny zásahem IGAPE (záruka, úrokový příspěvek placený přímo bankám) a skutečností, že se jedná o syndikátní půjčku. Se samotnou půjčkou proto není spojena žádná státní podpora.
c) Záruka poskytnutá ze strany IGAPE
(72)
Pokud jde o záruku poskytnutou ze strany IGAPE (viz 26. bod odůvodnění), postup Komise (23) pro posuzování individuálních záruk zahrnuje několik podmínek pro záruky tak, aby nepředstavovaly státní podporu. V tomto případě Komise konstatuje, že Siderúrgica Añón nebyla ve finančních nesnázích ve smyslu pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (24) a získala půjčky na finančních trzích bez jakéhokoli zásahu státu. Dále konstatuje, že je záruka spojena s konkrétní půjčkou, je stanovena pro pevnou maximální částku, pokrývá 30 % nesplacené půjčky a není otevřená. Pokud jde o cenu zaplacenou za záruku, Komise měla pochybnosti, zda zaplacené pojistné (0,2 % ročně z nesplaceného zajištěného dluhu, bez poplatku za schválení) odpovídalo tržní ceně za podobnou záruku zejména s přihlédnutím k přehledu maximálních cen za záruky zveřejněnému dvěma z bank podílejících se na půjčce.
(73)
Komise nemůže uznat pro srovnání „nabídky“ předložené ex post těmito dvěma bankami (viz 48. bod odůvodnění), protože jsou hypotetické a byly učiněny pro účely tohoto řízení. Navíc se jedná o nabídky těchto dvou bank, a nemusí proto představovat hledisko trhu.
(74)
Rovněž tak Komise nemůže uznat argumenty o zvláštních znacích dané záruky (viz 47. bod odůvodnění), a proto ani snížení ceny na „běžnou“ tržní sazbu, a to z těchto důvodů: a) skutečnost, že záruky ve Španělsku jsou běžně vykonatelné na první požádání, je vysvětlena požadavkem dalších záruk od příjemce. V tomto případě se však IGAPE výslovně vzdala svého práva požadovat jakoukoli záruku (po obdržení souhlasu od galicijské regionální vlády), b) skutečnost, že záruka pokrývá pouze 30 % půjčky, nehraje roli, protože pro ručitele je zásadní výše rizika a c) skutečnost, že je projekt podporován skupinami známými svou platební schopností, také nehraje roli, protože tyto skupiny neponesou odpovědnost za dluhy Siderúrgica Añón.
(75)
Za těchto okolností se v tomto konkrétním případě Komise domnívá, že by tržní sazba pro podobnou záruku měla být přinejmenším ve výši uvedené španělskými orgány, tedy 0,6 % ročně (viz 47. bod odůvodnění).
(76)
Komise se proto domnívá, že tato záruka představuje výhodu pro Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(77)
Pokud jde o výši státní podpory spojené s touto zárukou, bod 3.2 sdělení o zárukách stanoví, že grantový ekvivalent individuální záruky by měl být vypočten stejným způsobem jako grantový ekvivalent zvýhodněné půjčky, přičemž úrokový příspěvek představuje rozdíl mezi tržní úrokovou mírou a sazbou získanou díky státní záruce po odečtení zaplaceného pojistného. V daném případě se za účelem stanovení tržní sazby takové půjčky a při absenci jiných nezaručených půjček na financování investice Komise domnívá, že je vhodné použít úrokovou sazbu nezajištěné zápůjční facility poskytnuté bankou Caixa de Galicia společnosti Siderúrgica Añón (jistina 3 000 000 EUR, úroková sazba Euribor 12 měsíců + 0,75, poplatek za schválení 0,15 %, splatnost do jednoho roku ode dne 20. března 2002) (25). Úrokový příspěvek u půjčky ze strany INESGA je proto 0,3 % (rozdíl 0,50 % mezi rizikovým příplatkem za půjčku ze strany INESGA (Euribor měsíce + 0,25 %) a rizikovým příplatkem za uvedenou zápůjční facilitu (Euribor 12 měsíců + 0,75 %) minus 0,2 % zaplacené za záruku). To činí 28 848,6 EUR (0,3 % z 9 616 193 EUR ) ročně.
d) Další opatření
(78)
Grant poskytnutý ze strany IGAPE (viz 24. bod odůvodnění), bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie (viz 25. bod odůvodnění), subvencování úroků ze strany IGAPE a poplatek za schválení poskytnutý prostřednictvím INESGA (viz 26. bod odůvodnění) představují výhodu pro Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(79)
Výše opatření podpory uvedených v předchozím bodě je tato: grant poskytnutý ze strany IGAPE: 2 399 407 EUR; subvence poskytnuté ze strany IGAPE na půjčku poskytnutou ze strany INESGA: 0,25 % ročně z částky 9 616 193 EUR (úrokový příspěvek), tj. 24 040,5 EUR ročně, a 0,5 % z částky 9 616 193 EUR (poplatek za schválení), tj. 48 081 EUR ročně; bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie: 5,7 % ročně z částky 1 803 036 EUR, tj. 102 773,5 EUR ročně.
e) Narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod
(80)
Vzhledem k existenci hospodářské soutěže a obchodu uvnitř Společenství v daném odvětví (viz body odůvodnění 20 až 23) se Komise domnívá, že výše uvedená opatření podpory narušují hospodářskou soutěž nebo hrozí, že ji naruší a že budou mít nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy.
(81)
Komise proto dochází k závěru, že grant poskytnutý ze strany IGAPE, bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie, subvencování úroků ze strany IGAPE a poplatku za schválení u půjčky poskytnuté prostřednictvím INESGA, podíl získaný společností SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón a záruka poskytnutá ze strany IGAPE představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
2. Slučitelnost se společným trhem
(82)
Komise především nemůže uznat argument, že některá z opatření podpory byla poskytnuta podle schválených režimů (N 21/95 (26) a N 182/2001 (27)). V rozhodnutích schvalujících tyto režimy Komise zmiňuje povinnost španělských orgánů dodržovat příslušná pravidla pro ocelářství. Komise konstatuje, že pravidla pro ocelářství byla obsažena v kodexu podpor ocelářskému průmyslu, který vyloučil ocelářství z těchto režimů a uložil povinnost předchozího oznámení. Protože tato povinnost předchozího oznámení nebyla splněna, na podporu poskytnutou společnosti Siderúrgica Añón se tyto dva režimy nevztahují.
(83)
Podle bodu 44 sdělení Komise týkajícího se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO „při přijímání rozhodnutí po dni 23. července 2002 ohledně státních podpor uskutečněných uvedeného dne nebo před ním bez předchozího schválení Komisí bude Komise postupovat v souladu se sdělením Komise o stanovení prováděcích pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory“ (28). Podle posledního pododstavce tohoto sdělení platí pravidla zde stanovená „aniž je dotčen výklad nařízení Rady a Komise v oblasti státní podpory“.
(84)
Podle čl. 9 odst. 2 (29) druhého pododstavce nařízení Komise (ES) č. 70/2001, „jednotlivé podpory poskytnuté mimo rámec jakéhokoli režimu přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost bez schválení Komise a při porušení oznamovací povinnosti dle čl. 88 odst. 3 Smlouvy jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty, pokud splňují všechny podmínky tohoto nařízení, s výjimkou požadavku v čl. 3 odst. 1, podle něhož má být učiněn výslovný odkaz na toto nařízení“.
(85)
Komise se domnívá, že vzhledem k číselným údajům o obratu, zaměstnancích nebo k celkové rozvaze společnosti Siderúrgica Añón a s ní spojených podniků (viz 15. a 17. bod odůvodnění) se jedná o střední podnik (podle přílohy 1 nařízení o malých a středních podnicích). Proto je třeba posoudit, zda veškeré investiční podpory poskytnuté společnosti Siderúrgica Añón splňují podmínky nařízení o malých a středních podnicích.
(86)
V tomto ohledu Komise konstatuje, že podle čl. 6 odst. 1 nařízení o malých a středních podnicích není poskytování jednotlivých podpor vyňato z povinnosti předchozího oznámení, je-li dosažen jeden ze dvou prahů uvedených v písmenech a) a b).
(87)
Z toho vyplývá, že podpora ve formě grantu ve výši 2 399 407 EUR poskytnutá ze strany IGAPE nemůže být vyňata. Podle španělských orgánů (viz 24. bod odůvodnění) představuje podpora 8 % investic. Investice proto činí 29 992 588 EUR, což je více než práh v hodnotě 25 000 000 EUR stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a). Kromě toho musí být ocelářství považováno za odvětví, které není způsobilé pro regionální podporu podle bodu 1 třetího pododstavce sdělení Komise o podpoře ocelářství na záchranu a restrukturalizaci a uzavírání kapacit (30) a podle bodu 27 víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům (31). Stejná situace nastala v době, kdy byla poskytnuta podpora ocelářství podle kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Protože je Siderúrgica Añón středním podnikem, je výchozí bod pro použitelný strop, jak je uveden v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě i), stanoven v čl. 4 odst. 2 písm. b) ve výši 7,5 %. Podle čl. 6 odst. 1 písm. a) bodu i) nesmí hrubá míra podpory překročit 50 % ze 7,5 %, tedy 3,75 %. Hodnota 8 % je jednoznačně nad tímto prahem. Hrubá míra grantu IGAPE musí skutečně vzít v úvahu celkovou výši grantu (která činí 8 %), a nikoliv částku, která byla uhrazena na počátku (a která činí 0,95 %), jak tvrdí španělské orgány (viz 37. bod odůvodnění), protože pro posouzení podpory musí být zvažována částka poskytnutá, nikoliv částka uhrazená.
(88)
Jak dále vyplývá z poslední věty bodu 27 víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům, podle které je poskytování jednotlivých podpor velké výše v ocelářství nevyňatých podle nařízení o malých a středních podnicích neslučitelné se společným trhem, nemůže být grant poskytnutý ze strany IGAPE vyňat podle nařízení o malých a středních podnicích. Je proto třeba zdůraznit, že ke stejným závěrům by se dospělo, kdyby byl použit kodex podpor ocelářskému průmyslu platný v době, kdy byla podpora poskytnuta.
(89)
Ani veškerá další podpora, která je považována za investiční podporu, nemůže být vyňata podle nařízení o malých a středních podnicích. Musela by být tudíž kombinována s grantem poskytnutým ze strany IGAPE, a byla by proto neslučitelná podle odůvodnění uvedených v 86. až 88. bodu odůvodnění.
(90)
Případná slučitelnost podle regionální odchylky pro státní podporu musí být posuzována v souladu s důležitými kritérii stanovenými v jakémkoli nástroji platném v době, kdy byla podpora poskytnuta, v souladu se sdělením Komise o stanovení příslušných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory. Jak již bylo uvedeno, kodex podpor ocelářskému průmyslu neopravňuje žádnou regionální podporu v době, kdy byla podpora poskytnuta. Proto nemůže být daná podpora způsobilá pro regionální odchylku.
(91)
Komise nemůže uznat ani argument, že některé z investic byly způsobilé pro podporu na ochranu životního prostředí, a to z těchto důvodů:
(92)
Podle článku 3 kodexu podpor ocelářskému průmyslu (32), který stanoví kritéria pro použití pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, musí Komise zabránit tomu, aby byla všeobecná investiční podpora pro nové závody nebo zařízení poskytována pod záminkou ochrany životního prostředí. Kromě toho pokyny k životnímu prostředí (33) použitelné v souladu s kodexem podpor ocelářskému průmyslu uvádějí, že se nevztahují na podporu určenou zdánlivě na opatření na ochranu životního prostředí, která je však ve skutečnosti určena na všeobecné investice (bod 3.2.1).
(93)
V tomto případě Komise v prvé řadě konstatuje, že se španělské orgány při poskytování podpory nezabývaly žádnými úvahami ohledně životního prostředí.
(94)
Komise dále konstatuje, že investice do systému na úpravu vody a do ohřívací pece zvýší účinnost společnosti, protože dojde ke snížení nákladů na vodu a energii. Instalace těchto druhů zařízení je v daném odvětví obvyklou praxí, aniž je považována za investice do životního prostředí. Komise se domnívá, že to je pravým důvodem pro jejich provedení, a že se na ně proto nevztahují pokyny k životnímu prostředí (34).
(95)
V každém případě ani španělské orgány ani příjemce nedodali žádné konkrétní důkazy o přínosu uvedených zařízení pro životní prostředí. Proto není třeba využívat nezávislých znaleckých posudků ani konzultovat s členskými státy (viz příloha kodexu podpor ocelářskému průmyslu). Kromě toho nebyly odečteny všechny výhody, pokud jde o nižší výrobní náklady, jak vyžaduje příloha (35) kodexu podpor ocelářskému průmyslu, ani nebylo vysvětleno, jak byly vypočteny dodatečné náklady.
(96)
Pokud jde o investice do inženýrských staveb, Komise se domnívá, že nepředstavují žádný přínos pro životní prostředí a pokud by šlo o přínos pro bezpečnost zaměstnanců, nevztahovaly by se na tyto investice pokyny k životnímu prostředí ani žádná ustanovení kodexu podpor ocelářskému průmyslu.
(97)
Komise také nenachází žádná ustanovení kodexu podpor ocelářskému průmyslu, podle kterých by podpora mohla být považována za slučitelnou. Zjevně se nejedná o podporu na výzkum a vývoj ani o podporu na uzavírání kapacit a v případě Řecka nebyla poskytnuta. Komise dále uvádí, že se nejedná o podporu na vzdělávání ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (36) ani o podporu zaměstnanosti ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (37), (38). Španělské orgány každopádně nespoléhaly na žádné z těchto odchylek ani předpisů.
(98)
Komise na závěr konstatuje, že sdělení Komise o státní podpoře a o rizikovém kapitálu nebyla použitelná pro ocelářství v době, kdy byla podpora poskytnuta, a dosud není pro toto odvětví použitelná podle bodu VIII odst. 3 osmého pododstavce uvedeného sdělení.
(99)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že se žádná z výjimek ze zákazu investiční podpory ocelářství nevztahuje na tento případ, a že tudíž opatření označená Komisí jako opatření představující státní podporu nejsou slučitelná se společným trhem.
VI. ZÁVĚR
(100)
Komise nutně shledává, že Španělsko protiprávně provedlo daná opatření státní podpory, která jsou neslučitelná se společným trhem. Tato opatření proto musí být zrušena.
(101)
Kromě toho podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, je-li v případě protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotčený členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Vymáhaná podpora zahrnuje úroky ode dne, kdy byla k dispozici příjemci, do dne jejího navrácení. Úroky se vypočítají na základě referenční sazby používané pro výpočet grantového ekvivalentu regionální podpory,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující státní podpora, kterou Španělsko poskytlo společnosti Siderúrgica Añón S.A., je neslučitelná se společným trhem.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 zahrnuje následující:
a)
prvek podpory obsažený v podílu nabytém společností SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, který odpovídá:
i)
ročnímu pojistnému ve výši 5,13 % použitému pro původně poskytnutý kapitál ve výši 1 803 060 EUR sníženému o pět ročních splátek ve výši 150 916 EUR v případě prvního podílu získaného v roce 2001 a
ii)
ročnímu pojistnému ve výši 3,86 % použitému pro původně poskytnutý kapitál ve výši 495 180 EUR sníženému o čtyři roční splátky ve výši 41 868 EUR v případě druhého podílu získaného v roce 2002;
b)
grant poskytnutý ze strany IGAPE dne 10. listopadu 2000 ve výši 2 399 407 EUR;
c)
úrokový příspěvek poskytnutý v případě syndikátní půjčky ve výši 9 616 193 EUR ze dne 2. dubna 2001 prostřednictvím 30 % záruky, tedy 0,3 % ročně, a přímý úrokový příspěvek ve výši 0,25 % ročně poskytnutý ze strany IGAPE, které dohromady činí 52 889,1 EUR ročně;
d)
platba poplatku za schválení ve výši 48 081 EUR ze strany IGAPE ohledně půjčky ve výši 9 616 193 EUR ze dne 2. dubna 2001;
e)
úrokový příspěvek ve výši 5,7 % ročně jako součást bezúročné půjčky ve výši 1 803 036 EUR, kterou poskytlo ministerstvo vědy a technologie dne 29. prosince 2000.
Článek 2
1. Španělsko se zdrží dalšího poskytování podpory příjemci prostřednictvím opatření uvedených v článku 1.
Pokud jde o platby, které byly ke dni přijetí tohoto rozhodnutí již schváleny, ale nebyly ještě provedeny, může Španělsko požádat o náhradu všech plateb uskutečněných po dni přijetí tohoto rozhodnutí nebo od uvedeného dne přizpůsobí podmínky pro opatření stanovená v článku 1 tržním podmínkám, jak je uvedeno v tomto rozhodnutí.
2. Španělsko učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu uvedenou v článku 1 navrátil.
3. Vymáhání bude provedeno neprodleně v souladu s postupy podle vnitrostátních právních předpisů, pokud dané předpisy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí. Vymáhané částky budou úročeny po celé období počínaje dnem, kdy byly poprvé příjemci k dispozici, až do jejich úplného navrácení. Použitá úroková sazba bude referenční sazba použitá pro výpočet grantového ekvivalentu regionální podpory.
Úroková sazba uvedená v prvním pododstavci bude použita v součtu po celé období uvedené tamtéž.
Článek 3
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Španělsko informuje Komisi o plánovaných opatřeních a o opatřeních, která již byla přijata pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Dané informace poskytne vyplněním dotazníku, který je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 16. června 2004.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 16 de Junho de 2004
relativa às medidas executadas pela Espanha a favor da Siderúrgica Añón SA
[notificada com o número C(2004) 1813]
(Apenas faz fé o texto em língua espanhola)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2005/827/CE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o primeiro parágrafo do n.o 2 do artigo 88.o,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o n.o 1, alínea a), do artigo 62.o,
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações, em conformidade com os artigos citados (1), e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Na sequência de alguns artigos de imprensa de que uma nova empresa, a Siderúrgica Añón SA (a seguir denominada «Siderúrgica Añón»), obtivera um empréstimo de 9,62 milhões de euros, com o apoio do Governo regional da Galiza, para financiar a instalação de um laminador, a Comissão solicitou informações sobre essa medida, por carta de 14 de Maio de 2001. Em 2 de Julho de 2001, a Comissão enviou uma carta de insistência sobre esta questão.
(2)
Por carta de 10 de Julho de 2001, as autoridades espanholas informaram a Comissão da existência do empréstimo e de uma garantia concedida pelo Instituto Galego de Promoción Económica (IGAPE).
(3)
Por carta de 27 de Julho, a Comissão solicitou informações suplementares sobre as condições do empréstimo e da garantia.
(4)
Após as duas cartas de insistência, de 19 de Setembro e 12 de Outubro de 2001, as autoridades espanholas apresentaram as informações solicitadas, por carta de 25 de Outubro de 2001, completadas por outra carta de 12 de Novembro de 2001.
(5)
Por carta de 20 de Dezembro de 2001, a Comissão notificou à Espanha a sua decisão de dar início ao procedimento previsto no n.o 5 do artigo 6.o da Decisão n.o 2496/96/CECA da Comissão, de 18 de Dezembro de 1996, que cria normas comunitárias para os auxílios à siderurgia (2) (a seguir denominado «Código dos auxílios à siderurgia») relativamente às medidas em questão.
(6)
A decisão da Comissão de iniciar o procedimento foi publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias (3). A Comissão convidou os interessados a apresentarem as suas observações sobre as medidas em questão. Ao mesmo tempo a Comissão enviou um pedido de informações para que lhe fossem fornecidas determinadas informações.
(7)
Por carta de 1 de Março de 2002, as autoridades espanholas enviaram as suas observações e forneceram parte das informações solicitadas. As informações que faltavam foram apresentadas por carta de 19 de Abril de 2002 e completadas por carta de 7 de Maio de 2002.
(8)
A Comissão recebeu observações dos interessados a este respeito e transmitiu-as às autoridades espanholas, para que pudessem comentá-las, tendo recebido esses comentários por cartas de 26 de Março de 2002.
(9)
Na sequência das informações apresentadas pela Espanha, em 2 de Julho de 2002, a Comissão decidiu alargar a outras medidas o procedimento já iniciado relativamente ao empréstimo e à garantia referidos no considerando 2.
(10)
Por carta de 9 de Agosto de 2002, as autoridades espanholas enviaram as suas observações.
(11)
A decisão da Comissão de iniciar o procedimento foi publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias (4). A Comissão convidou os interessados a apresentarem as suas observações sobre as medidas em questão.
(12)
A Comissão recebeu observações dos interessados a este respeito e transmitiu-as às autoridades espanholas, para que pudessem comentá-las.
II. FACTOS
1. Beneficiário
(13)
A Siderúrgica Añón é uma empresa criada em Janeiro de 2000 para a produção e venda de produtos siderúrgicos. Começou os testes de produção em Março de 2002. Quando foi criada o seu capital social ascendia a 3 004 800 euros e foi subscrito pela Hierros Añón (66,66 %) e pela Rodonita SL (a seguir designada «Rodonita») (33,33 %).
(14)
A Hierros Añón SA (a seguir designada «Hierros Añón») é uma empresa que se dedica à venda de produtos siderúrgicos. Através da sua filial Gallega de Mallas SL (a seguir designada «Gallega de Mallas») também produz malha soldada de aço.
(15)
O seguinte quadro apresenta os dados relativos ao grupo:
1999
2000
Efectivos
Volume de negócios
(em milhões de euros)
Balanço
(em milhões de euros)
Efectivos
Volume de negócios
(em milhões de euros)
Balanço
(em milhões de euros)
Gallega de Mallas
22
15,2
9,9
22
18,4
9,9
Hierros Añón
n.d.
18,0
9,8
20
22,5
15,4
Promociones Añón
0
0,0
0,2
0
0,0
0,2
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Total
33,2
19,9
42
40,9
37,5
(16)
A Rodonita é uma empresa do grupo Epifanio Campo SL (a seguir designado «Epifanio Campo») que opera sobretudo no sector dos materiais industriais.
(17)
O seguinte quadro apresenta os dados relativos às empresas nas quais a Rodonita tem uma participação superior a 25 %:
1999
2000
Efectivos
Volume de negócios
(em milhões de euros)
Balanço
(em milhões de euros)
Efectivos
Volume de negócios
(em milhões de euros)
Balanço
(em milhões de euros)
Pretensados Campo
20
1,99
1,86
19
1,52
2,41
Campo Brick
37
1,12
12,61
26
3,93
13,89
Epifanio Campo
26
6,16
11,92
27
12,21
17,69
Nova Cerámica Campo
35
4,20
6,93
32
4,34
6,22
A Ostreira
7
0,17
0,86
7
0,26
0,90
Cerámica Campor Saez
25
0,87
0,74
29
1,48
0,80
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Total
150
14,51
34,93
140
23,74
53,94
(18)
Segundo as autoridades espanholas, os principais objectivos da Hierros Añón e da Rodonita com este investimento são os seguintes: a) suprir as suas necessidades em produtos siderúrgicos de modo a não dependerem de fontes externas como até agora; b) obter uma qualidade uniforme dos seus produtos; c) aumentar o valor acrescentado no âmbito dos grupos. Está previsto destinar 70 % da produção da Siderúrgica Añón às empresas pertencentes a esses grupos, enquanto a restante produção será exportada para fora da Comunidade, principalmente para o Norte de África e América Latina, mas possivelmente também para a Ásia. Essa percentagem será inferior quando a segunda fase do projecto estiver concluída.
(19)
Os custos totais de investimento do projecto ascendiam inicialmente a 29 992 589 euros e deviam ser financiados através de recursos próprios, auxílios estatais e empréstimos.
2. Mercado
(20)
A empresa fabricará os seus produtos acabados (varões para betão, direitos ou em bobinas) a partir de biletes de aço adquiridos no mercado. Os varões para betão são um produto de baixo valor acrescentado utilizado no sector da construção.
(21)
Embora nos anos 1995-1997 tivessem sido efectuadas importantes reduções de capacidade (por exemplo, em Itália a capacidade de produção foi reduzida em 3,4 milhões de toneladas anuais), o sector em que opera a Siderúrgica Añón regista um excesso de capacidade, como se pode observar nos seguintes quadros:
Varões direitos para betão
Produção comunitária
(milhões de toneladas)
Capacidade UE
(milhões de toneladas)
Taxa de utilização (%)
1997
11,8
19,5
60,2
1998
12,0
18,2
65,6
1999
12,0
17,6
68,5
2000
12,5
17,5
71,4
Fonte: Investimentos nas indústrias do carvão e do aço da Comunidade. Serviço de Publicações Oficiais das Comunidades Europeias.
Varões direitos para betão
Produção UE
(milhões de toneladas)
Capacidade UE
(milhões de toneladas)
Taxa de utilização (%)
1997
2,0
2,8
70,6
1998
1,7
2,8
60,2
1999
2,2
2,8
77,1
2000
3,0
3,7
80,5
Fonte: Investimentos nas indústrias do carvão e do aço da Comunidade. Serviço de Publicações Oficiais das Comunidades Europeias.
(22)
Em 1999, a Espanha exportou cerca de 480 000 toneladas destes produtos para o resto da UE e importou 290 000 toneladas, aproximadamente, do resto da Comunidade.
(23)
Os varões para betão são fabricados em toda a Comunidade excepto na Irlanda, Suécia e Finlândia.
3. Descrição das medidas
(24)
Em 10 de Novembro de 2000, o Governo da Galiza, através do IGAPE, concedeu à Siderúrgica Añón uma subvenção de 2 399 407 euros (dos quais 285 681 euros foram pagos em 31 de Julho de 2002), o que representa 8 % dos custos elegíveis. O IGAPE foi criado em 1993 e coordena as actividades do Governo da Galiza para promover a economia na região.
(25)
Em 29 de Dezembro de 2000, o Ministério espanhol da Ciência e Tecnologia concedeu um empréstimo sem juros no montante de 1 803 036 euros, com um vencimento a 15 anos e um período de carência de cinco anos.
(26)
Em 2 de Abril de 2001, a Siderúrgica Añón contraiu um empréstimo sindicado de 9 616 193 euros junto de sete bancos, no âmbito de um acordo mais amplo entre o Governo da Galiza e esses bancos, a denominada linha de crédito de investimentos estratégicos da Galiza (Inesga) (5). A taxa de juro é a taxa Euribor a três meses acrescida de 25 pontos de base e encargos administrativos correspondentes a 0,5 % do montante total do empréstimo. O reembolso de 30 % do empréstimo beneficia de uma garantia subsidiária do IGAPE, em relação à qual a empresa paga um prémio de 0,2 % do montante garantido. Em 1 de Fevereiro de 2001, o IGAPE concordou também em subsidiar 25 pontos base da taxa de juro, assim como os encargos administrativos.
(27)
Em 19 de Abril de 2001, o capital social da Siderúrgica Añón aumentou para 10 217 220 euros. Uma empresa controlada pelo Estado, a Sodiga Galicia SCR, SA (a seguir denominada, Sodiga), contribuiu com uma dotação de 1 803 060 euros (no entanto, a participação real só ascendia a um valor em acções de 1 202 040 euros, porque o preço de 60 euros por acção que devia ser pago foi aumentado com um prémio de 30 euros), a Hierros Añón com 4 006 860 euros e a Rodonita com 2 003 520 euros. Os parceiros privados pagaram 60 euros por acção, dos quais metade foi paga imediatamente e a outra metade deveria ser paga antes do final de Setembro de 2001. Depois deste aumento de capital, o capital da Siderúrgica Añón apresentava a seguinte distribuição: Hierros Añón SA, 58,82 %; Rodonita SL, 29,41 %; e Sodiga, 11,76 %. Além disso, as partes assinaram um acordo segundo o qual a Hierros Añón e a Rodonita (ou a própria Siderúrgica Añón) se comprometiam a comprar a participação da Sodiga em 19 de Abril de 2007 no máximo, pelo valor mais elevado dos dois seguintes: a) o valor contabilístico teórico da empresa, determinado, se necessário, por um perito independente; ou b) 141,85 % da dotação inicial, ou seja, 2 557 640,61 euros. A partir de 30 de Dezembro de 2002, a Sodiga receberá da Siderúrgica Añón cinco prestações anuais de 150 916 euros a título de pagamento antecipado do valor definitivo.
(28)
A Sodiga é uma empresa de capital de risco controlada pelo Governo da Galiza, dedicada à participação temporária em empresas relacionadas com o desenvolvimento da economia e da indústria na Galiza. Os accionistas da Sodiga são: o Governo da Galiza (20,6 % directamente e 46,6 % através do IGAPE) e várias entidades financeiras (32,8 %). A Sodiga recebe subsídios do IGAPE que, até 2000, ascendiam a 6 861 574,89 euros. Estes subsídios devem ser utilizados para financiar investimentos especiais, ou seja, investimentos mais arriscados do que os normalmente financiados pela empresa ou com períodos de vencimento ou de amortização mais longos, ou investimentos em determinadas zonas geográficas.
(29)
Em 1 de Março de 2002, o capital social da Siderúrgica Añón teve um novo aumento de 4 207 140 euros. Os três accionistas subscreveram-no nos termos da sua participação (a Sodiga contribuiu com uma dotação de 495 180 euros) e nas mesmas condições para os três quanto ao preço por acção e pagamento. As partes assinaram, também, um acordo através do qual a Hierros Añón e a Rodonita (ou a própria Siderúrgica Añón) se comprometiam a comprar a participação da Sodiga em 19 de Abril de 2007 no máximo, pelo valor mais alto dos dois seguintes: a) o valor contabilístico teórico da empresa, determinado, se necessário, por um perito independente; ou b) 133,82 % da dotação inicial, ou seja, 662 650 euros. A partir de 30 de Dezembro de 2003, a Sodiga receberá da Siderúrgica Añón quatro prestações anuais de 41 867 euros a título de pagamento antecipado do valor definitivo.
4. Motivos para dar início ao procedimento
(30)
Nas suas decisões de início do procedimento, a Comissão expressou as suas dúvidas quanto ao facto de a participação da Sodiga no capital social da Siderúrgica Añón poder ser considerada uma verdadeira dotação de capital de risco segundo a prática normal de investimento numa economia de mercado e se o preço pago pela garantia teria sido um preço de mercado. Além disso, a Comissão manifestou dúvidas quanto à compatibilidade com o mercado comum destas medidas, bem como das outras medidas adoptadas pelas autoridades espanholas para financiar o investimento e enumeradas no capítulo anterior.
III. OBSERVAÇÕES DOS INTERESSADOS
(31)
Na sua carta de 22 de Fevereiro de 2002, a European Independent Steelworks Association (EISA) considerava que o auxílio era incompatível com o mercado comum principalmente porque a) o mercado das barras de aço padece de um excesso de capacidade, b) o investimento nunca será rentável e só dará origem a falseamentos da concorrência e c) nas actuais condições do mercado, nenhum investidor privado arriscará o seu capital para fabricar estes produtos.
(32)
Na sua carta de 5 de Março de 2002, a União de Empresas Siderúrgicas (Unesid) considerava ilógico que se utilizassem recursos estatais para criar mais capacidade num sector no qual tinham sido aplicados elevados fundos públicos para reduzir a mão-de-obra e a capacidade.
(33)
Na sua carta de 8 de Março de 2002, a Federacciai, a Federação das empresas siderúrgicas italianas, alegava que o mercado das barras de aço é caracterizado por um excesso de capacidade e, por conseguinte, os investimentos no sector implicam um elevado risco e que seria de esperar uma fraca rentabilidade. Além disso, a Federação considera que a participação da Sodiga e do Inesga foi determinada por motivos políticos. Por último, a taxa de juro do empréstimo concedido através do Inesga e o prémio pago pela garantia não correspondem às condições de mercado.
(34)
Na sua carta de 17 de Outubro de 2002, a UK Steel Enterprise Ltd (a seguir designada «UK Steel») afirmava que este sector é caracterizado pelo excesso de capacidade, uma fortíssima concorrência de países terceiros e preços baixos, e tudo indica que um investidor privado normal não teria investido na criação de capacidade. Importa perguntar se a Hierros Añón e a Rodonita teriam investido neste projecto caso o auxílio estatal ilegal não estivesse previsto. Além disso, o facto de a Hierros Añón e Rodonita serem quem utilizará 70 % da produção para o seu próprio uso interno coloca uma questão quanto à eventual rentabilidade da Siderúrgica Añón. O preço de transferência do produto não será transparente e presumivelmente estará mais orientado para optimizar a rentabilidade da Hierros Añón e da Rodonita no mercado a jusante do que a da Siderúrgica Añón.
(35)
Por carta de 31 de Julho de 2002, A Siderúrgica Añón apresentou as seguintes alegações:
(36)
Segundo a empresa, a partir de 23 de Julho de 2002, o Regulamento (CE) n.o 70/2001 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2001, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais a favor das pequenas e médias empresas (6) (a seguir denominado «Regulamento das PME»), aplica-se ao sector do aço. O facto de o auxílio ter sido concedido antes do final de vigência do Tratado CECA é irrelevante já que, de acordo com a jurisprudência reiterada, as decisões da Comissão sobre a compatibilidade do auxílio devem basear-se nos elementos de facto e de direito existentes aquando da adopção da decisão e não no momento em que é concedido o auxílio. Além disso, a notificação da Comissão relativa à determinação das regras aplicáveis à apreciação dos auxílios estatais concedidos ilegalmente (7), para a qual remete a comunicação da Comissão relativa a certos aspectos do tratamento dos processos de concorrência decorrentes do termo de vigência do Tratado CECA (8), apenas menciona quadros comunitários, orientações, comunicações e avisos e não regulamentos.
(37)
Nestas circunstâncias, dado que a Siderúrgica Añón é uma PME e a intensidade do auxílio concedido (9) é inferior à intensidade referida no artigo 4.o do Regulamento das PME, o auxílio seria compatível com o mercado comum (e estaria isento da obrigação de notificação).
(38)
Além disso, quanto à subvenção concedida pelo IGAPE e ao empréstimo sem juros do Ministério da Ciência e Tecnologia, a empresa refere que foram concedidos no âmbito de regimes aprovados pela Comissão em 5 de Julho de 1995 (auxílio estatal N 21/95) e em 18 de Maio de 2001 (auxílio estatal N 182/01), respectivamente, e que são, portanto, compatíveis com o mercado comum.
(39)
No que diz respeito à participação da Sodiga no capital da Siderúrgica Añón, a empresa alega que o facto de os interesses dos accionistas privados e públicos poderem ser diferentes é irrelevante, já que o elemento principal é que investidores privados e públicos participam nas mesmas condições. Para corroborar esta posição, a empresa defende que a Comissão considerou não existir auxílio estatal na participação da Baviera no capital da NMH juntamente com outros três produtores de aço (decisão de 26 de Julho de 1988, citada na decisão da Comissão de 31 de Outubro de 1995) e que, quando iniciou o procedimento contra a participação da Região da Valónia na Carsid, a Comissão não teve em conta os diferentes interesses de accionistas privados e públicos.
(40)
Na sua carta de 30 de Setembro de 2002, a empresa defendia que, dado que tinha decorrido o período de três meses estabelecido no n.o 5 do artigo 6.o do Código dos auxílios à siderurgia para adoptar uma decisão, a Comissão já não tinha direito a adoptar uma decisão sobre as medidas referidas na sua carta de 20 de Dezembro de 2001.
(41)
Por carta de 23 de Junho de 2003, a Siderúrgica Añón apresentou observações complementares. Em primeiro lugar, afirmava que o auxílio não podia ser apreciado à luz do Tratado CECA ou do Código dos auxílios à siderurgia. Em segundo lugar, insistia em que o auxílio era abrangido pelo âmbito de aplicação do Regulamento das PME. Em terceiro lugar, assegurava que se tratava de um auxílio existente, na acepção do disposto na alínea b) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (10) (a seguir denominado «Regulamento de execução») por ter sido concedido antes da entrada em vigor das regras relativas aos auxílios estatais do Tratado CE no sector siderúrgico.
IV. OBSERVAÇÕES DA ESPANHA
(42)
No que diz respeito à participação da Sodiga no capital social da Siderúrgica Añón, as autoridades espanholas declaram que está de acordo com a prática habitual numa economia de mercado. As decisões de investimento são tomadas tendo exclusivamente em conta a viabilidade dos projectos e a rentabilidade prevista. No caso em apreço, a participação da Sodiga na Siderúrgica Añón ocorreu no momento do aumento de capital e ao mesmo tempo que os accionistas existentes, os quais, em conjunto, subscreveram 83,4 % das novas acções. Nestas circunstâncias, as autoridades espanholas alegam que, segundo a jurisprudência, estão preenchidos os critérios relativos ao princípio investidor privado. Além disso, as autoridades espanholas afirmam que, com o acordo de recompra, a Sodiga garante uma rentabilidade mínima do investimento de 7,2 % ao ano, percentagem superior aos juros das participações do Tesouro (a 10 anos) aquando da assinatura do contrato (5,3 %). De qualquer modo, no caso de se tratar de um auxílio estatal, este seria compatível com o mercado comum, em conformidade com o ponto VIII.3.ii) da comunicação da Comissão sobre auxílios estatais e capital de risco (11), porque se trata de uma PME em fase de arranque situada numa região assistida.
(43)
Quanto ao facto de a Sodiga ter pago um preço mais elevado por acção e imediatamente, as autoridades espanholas afirmam que tal compensava o rendimento mínimo do investimento facultado à Sodiga, que beneficiava os outros accionistas. Em qualquer circunstância, as autoridades espanholas afirmam que se trata de uma prática comum o facto de um novo accionista pagar um preço mais elevado por novas acções, o que reflecte o importante impulso dado ao projecto pelos accionistas iniciais, por exemplo, nos contratos com fornecedores de equipamento e na aquisição de terrenos.
(44)
Em relação à participação da Sodiga no segundo aumento de capital da Siderúrgica Añón, as autoridades espanholas afirmam que a Sodiga interveio proporcionalmente à sua dotação e nas mesmas condições que os restantes accionistas. Por conseguinte, não existe auxílio estatal.
(45)
No que diz respeito à imputabilidade das acções da Sodiga às autoridades públicas, as autoridades espanholas afirmam que, segundo a jurisprudência, incumbe à Comissão provar que estas intervieram na decisão de investir na Siderúrgica Añón.
(46)
Quanto ao empréstimo concedido através do Inesga, as autoridades espanholas sustentam que os fundos provêm exclusivamente de fontes privadas (os bancos participantes), que esses bancos são livres de participar no financiamento de qualquer operação e que a intervenção do Inesga se limita ao acompanhamento. Neste sentido, concluem que não houve intervenção de fundos públicos. Além disso, referem que a comparação com a taxa de referência utilizada pela Comissão não é adequada, uma vez que essa taxa de referência corresponde à média das taxas swap interbancárias a cinco anos, dos meses de Setembro, Outubro e Novembro de 2000, acrescidas de 75 pontos percentuais. Dado que a taxa swap interbancária a cinco anos, no momento de concessão do empréstimo, era de 4,769 %, a taxa de referência corrigida deveria ser de 5,519 %. Por último, defendem que a taxa de juro é semelhante, ou mesmo superior à de outros empréstimos concedidos a empresas pertencentes ao grupo Añón.
(47)
Em relação à garantia concedida pelo IGAPE, as autoridades espanholas afirmam que a mesma está de acordo com as condições de mercado. Consideram que os encargos administrativos cobrados pelos bancos privados a este tipo de projectos ascende a 0,15 % por trimestre. A diferença dos encargos administrativos cobrados na presente transacção deve-se aos seguintes factores: a) as condições de mobilização da garantia são muito mais estritas do que as das garantias bancárias, uma vez que estas são garantes face ao primeiro pedido e a garantia do IGAPE só é garante com carácter subsidiário (uma vez que o beneficiário foi declarado insolvente); b) o risco assumido pelo IGAPE é muito baixo porque só cobre 30 % do empréstimo e este apenas financia 40 % do investimento; e c) os promotores do projecto são grupos de reconhecida solvência.
(48)
As autoridades espanholas apresentaram declarações de dois bancos (Caixa Galicia e Banco Pastor) nas quais afirmam que, perante as condições do empréstimo e a identidade dos accionistas, teriam cobrado encargos administrativos de 0,20 % ao ano a essa garantia.
(49)
No que diz respeito à subvenção do IGAPE no valor de 0,25 % e aos encargos administrativos, as autoridades espanholas afirmam que este auxílio foi concedido no âmbito de regimes aprovados pela Comissão e que, à excepção de 14 299,44 euros, é abrangido pelo Regulamento (CE) n.o 69/2001, de 12 de Janeiro de 2001, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis (12), que também é aplicável ao sector CECA. Defendem igualmente que o mercado destes produtos não será afectado, porque a maioria dos produtos seria utilizada dentro do grupo e grande parte do restante destinar-se-ia para fora do EEE.
(50)
Em relação à subvenção concedida pelo IGAPE, as autoridades espanholas afirmam que foi concedida no quadro de um regime aprovado pela Comissão e que, por conseguinte, é compatível com o mercado comum.
(51)
Em qualquer circunstância, as autoridades espanholas declaram que o auxílio seria compatível com o mercado comum, porque é abrangido pelo âmbito de aplicação das disposições do Regulamento das PME, que também se aplica ao sector siderúrgico CECA.
(52)
Além disso, defendem que o auxílio está de acordo com o enquadramento comunitário dos auxílios estatais a favor do ambiente (13). As autoridades espanholas afirmam que o sistema escolhido para o tratamento de águas melhoraria a protecção do ambiente em relação ao sistema tradicional e representa um custo suplementar de 661 113 euros. Paralelamente, o uso de gás natural no forno de reaquecimento reduzirá fortemente as emissões comparativamente ao fuelóleo e representa um custo suplementar de 1 502 530 euros. Em terceiro lugar, o facto de todas as obras de engenharia para as instalações hidráulicas, as instalações de lubrificação, cabos e condutas terem sido realizadas à superfície e não serem subterrâneas melhorará as condições de trabalho, evitará escapes subterrâneos e implica custos suplementares de 6 911 639 euros.
(53)
Quanto às observações de terceiros (ver os considerandos 31 a 34), as autoridades espanholas alegam que essas observações não estão corroboradas por qualquer elemento-prova e que essas associações só pretendem impedir a entrada de outra empresa no mercado. Neste sentido, as autoridades espanholas recordam que foram os problemas de fornecimento destes produtos por parte dos produtores tradicionais (sobretudo os prazos excessivos de entrega das encomendas) que levaram os promotores da nova empresa a realizar o investimento. Chamam também a atenção da Comissão para a Decisão 89/515/CEE da Comissão, de 2 de Agosto de 1989, relativa a um processo de aplicação do artigo 85.o do Tratado CEE (14), e para os acórdãos conexos dos tribunais comunitários nos quais se considerou que alguns dos membros de EISA tinham participado em práticas contrárias à concorrência.
V. APRECIAÇÃO DAS MEDIDAS
(54)
A Siderúrgica Añón SA fabrica barras de aço, produtos abrangidos pelo anexo I do Tratado CECA. Por conseguinte, trata-se de uma empresa na acepção do artigo 80.o do referido Tratado.
(55)
No caso em apreço, é evidente que a Espanha aplicou ilegalmente as medidas, uma vez que não seguiu o procedimento previsto no artigo 6.o do Código dos auxílios à siderurgia. Por conseguinte, a Comissão não pode aceitar o argumento apresentado pela empresa (ver considerando 41) de que se trataria de um auxílio existente.
(56)
Quando foi dado início ao procedimento nos termos do Tratado CECA, a Comissão não podia adoptar uma decisão final antes de 23 de Julho de 2002, porque a decisão de alargar o procedimento foi tomada em 2 de Julho de 2002, tendo sido comunicada às autoridades espanholas em 4 de Julho de 2002. O convite à apresentação de observações foi publicado em 9 de Setembro de 2002. No ponto 43 da sua comunicação relativa a certos aspectos do tratamento dos processos de concorrência decorrentes do termo de vigência do Tratado CECA, a Comissão declarou que, em tais casos, prosseguirá a investigação ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 659/1999 e adoptará uma decisão final nos termos do n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
(57)
A Comissão não pode aceitar o argumento da empresa, segundo o qual o prazo de três meses decorrido desde a decisão de iniciar o procedimento impediria a Comissão de adoptar uma decisão (ver considerando 40). Tal como proferido pelo Tribunal de Justiça no processo C-5/01 Reino da Bélgica/Comissão das Comunidades Europeias, de 12 de Dezembro de 2002 (15), «(…) o prazo de três meses referido no artigo 6.o, n.o 5, do sexto código dos auxílios à siderurgia não pode ser considerado um prazo de prescrição do poder de apreciação da Comissão». Actualmente, o Regulamento (CE) n.o 659/1999 é plenamente aplicável e o n.o 6 do seu artigo 7.o foi observado.
1. Existência de auxílio estatal
(58)
Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
a) Participação da SODIGA no capital social da Siderúrgica Añón
(59)
No que se refere à participação da Sodiga no capital social da Siderúrgica Añón (ver considerandos 27 e 29), a Comissão assinala, em primeiro lugar, que a Sodiga é controlada pelo Governo da Galiza. A Comissão refere, ainda, que o Governo da Galiza a considera parte dos programas do IGAPE de auxílio às empresas (16). Nestas circunstâncias, a Comissão considera que as acções da Sodiga são imputáveis ao Estado.
(60)
Para definir se foram concedidas vantagens ao beneficiário da medida, a Comissão aplica o princípio do investidor numa economia de mercado. Esse princípio foi aplicado pela Comissão em numerosos casos, tendo sido aceite e desenvolvido pelo Tribunal de Justiça em diversos acórdãos (17). Segundo este princípio, quando uma autoridade pública investe numa empresa em condições que seriam aceitáveis para um investidor privado em condições normais de economia de mercado, esse investimento não constitui um auxílio estatal.
(61)
Em princípio, não existe auxílio estatal quando numa dada transacção um investidor privado e um investidor público participam em igualdade de circunstâncias.
(62)
Porém, não é este o caso da participação da Sodiga no capital da Siderúrgica Añón, pelos seguintes motivos:
(63)
Em primeiro lugar, no primeiro aumento de capital, a Sodiga pagou de imediato a sua participação, enquanto os parceiros privados pagaram mais tarde; além disso, a Sodiga pagou 90 euros por cada acção adquirida, enquanto os parceiros privados só pagaram 60 euros por acção.
(64)
Em segundo lugar, os principais beneficiários da produção da Siderúrgica Añón serão os parceiros privados, que podem obter benefícios destes recursos, enquanto a Sodiga só conta com a rentabilidade da Siderúrgica Añón para obter benefícios do seu investimento.
(65)
A Comissão não pode aceitar o argumento de que o prémio pago pela Sodiga constitui uma prática comum (ver considerando 43), uma vez que a empresa ainda não tinha iniciado a sua produção e, por conseguinte, não podia apresentar resultados especialmente positivos que justificassem um prémio. Além disso, a aceitar-se este argumento, o mesmo teria de aplicar-se às contribuições de capital de todos os investidores naquelas datas.
(66)
No entanto, a Comissão assinala que, nos termos do acordo de recompra das acções, a Sodiga assegurava um rendimento das acções de 7,2 % que os accionistas privados não possuíam (18).
(67)
A Comissão considera que, do ponto de vista económico, esta participação pode equiparar-se a um empréstimo participativo subordinado, tendo em conta que serão pagas prestações anuais, que a participação da Sodiga é minoritária e não lhe confere qualquer influência na gestão da empresa e que a Siderúrgica Añón produzirá sobretudo para os seus próprios accionistas. No entanto, do ponto de vista do risco, este investimento deve ser considerado como capital em acções, uma vez que os empréstimos subordinados, embora subordinados a outros instrumentos da dívida, têm prioridade sobre o capital em acções.
(68)
Portanto, trata-se de saber se o citado rendimento do investimento de 7,2 % cobriria o risco inerente e seria aceite por um investidor privado que concede um empréstimo participativo subordinado. De acordo com a abordagem que adoptou na sua Decisão 2003/284/CE, de 11 de Dezembro de 2002, relativa ao auxílio estatal concedido pela Espanha à Sniace SA (19), a Comissão considera que a taxa de juro normal para cobrir o risco inerente ao empréstimo deveria ter sido de 12,33 % no primeiro aumento de capital e de 11,06 % no segundo. Este valor resulta de aditar à taxa interbancária utilizada pela Comissão para o cálculo da sua taxa de referência de mercado os 75 pontos de base habituais, acrescidos aos empréstimos em Espanha (6,33 % em 19.4.2001 e 5,06 % em 1.3.2002), mais 600 pontos de base. Estes 600 pontos de base justificam-se pela ausência de quaisquer garantias, pelo risco inerente à entrada de uma nova empresa no sector siderúrgico, que se caracteriza por um excesso de capacidade estrutural, e pelo facto de, tal como se explicou anteriormente, apresentar um risco muito superior a um empréstimo normal (no caso de insolvência todos os credores teriam prioridade) (20). Esta abordagem está de acordo com as indicações da comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (21), segundo a qual a taxa de referência poderá ser acrescida de 400 pontos de base ou mesmo mais em situações de risco especial (por exemplo, quando não se fornecem as garantias exigidas normalmente pelos bancos).
(69)
Por conseguinte, a Comissão considera que a participação em questão confere à Siderúrgica Añón uma vantagem financiada através de recursos públicos.
(70)
O elemento de auxílio das duas participações equivale à diferença de juros entre 12,33 % e 7,2 % - ou seja, 5,13 % - no caso da primeira participação, e à diferença de juro entre 11,06 % e 7,2 % - ou seja, 3,86 % - no caso da segunda participação. Tendo em conta as prestações que a Sodiga paga à Siderúrgica Añón, este auxílio corresponde à diferença entre os reembolsos efectivos e os pagamentos anuais de juros e de capital que teriam sido auferidos caso fossem aplicadas as taxas de juro normais citadas anteriormente, de 12,33 % e 11,06 % respectivamente. Aplicando estas últimas obter-se-ia um pagamento anual em termos de juros de 222 317,3 euros para a primeira participação e de 54 766,9 euros para a segunda. A diferença entre os pagamentos de juros que seriam adequados e o programa de reembolso das duas participações pode apresentar-se da seguinte forma (22):
Primeira participação de 1 803 060 euros (2001)
Ano
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Programa de reembolso isento de auxílio
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
+ 1 803 060
= 2 025 377
Programa de reembolso vigente
150 916
150 916
150 916
150 916
150 916
1 803 060
Auxílio anual
71 401
71 401
71 401
71 401
71 401
222 317
Segunda participação de 495 180 euros (2002)
Ano
2003
2004
2005
2006
2007
Programa de reembolso isento de auxílio
54 766
54 766
54 766
54 766
54 766
+ 495 180
= 549 946
Programa de reembolso vigente
41 868
41 868
41 868
41 868
495 180
Auxílio anual
12 869
12 869
12 869
12 869
54 766
b) Empréstimo concedido através do Inesga
(71)
No que se refere ao empréstimo concedido através do Inesga (ver considerando 26), a Comissão considera que poderiam existir elementos de auxílio estatal, pois a taxa de juro parece ser bastante baixa. No entanto, a Comissão assinala que os fundos provêm de bancos privados, que são livres de participar no empréstimo. Nestas circunstâncias, a Comissão conclui que as condições financeiras mais favoráveis se devem à intervenção do IGAPE (garantia, bonificação de juros paga directamente aos bancos) e ao facto de que se trata de um empréstimo sindicado. Por conseguinte, não existe auxílio estatal no empréstimo em si.
c) Garantia concedida pelo IGAPE
(72)
No que diz respeito à garantia concedida pelo IGAPE (ver considerando 26), a prática da Comissão (23) ao avaliar as garantias individuais tem em conta várias condições para verificar se uma garantia não constitui um auxílio estatal. No presente caso, a Comissão assinala que a Siderúrgica Añón não atravessava problemas financeiros segundo o disposto nas orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (24) e obteve empréstimos nos mercados financeiros sem intervenção do Estado. A Comissão refere, ainda, que a garantia está vinculada a um empréstimo específico, refere-se a um montante máximo fixo, cobre 30 % do empréstimo em dívida e tem uma duração limitada. Em relação ao preço pago pela garantia, a Comissão tinha dúvidas de que o prémio pago (0,2 % anual da dívida garantida remanescente, sem encargos administrativos) correspondesse ao preço normal de uma garantia semelhante, tendo principalmente em conta as listas de preços máximos das garantias, publicadas por dois bancos participantes no empréstimo.
(73)
A Comissão não pode aceitar como referência as «ofertas» apresentadas a posteriori pelos dois bancos (ver considerando 48), porque são hipotéticas e foram expressamente feitas para este procedimento. Além disso, trata-se de ofertas de dois bancos concretos e, portanto, não reflectem necessariamente a situação do mercado.
(74)
A Comissão também não pode aceitar os argumentos sobre as características especiais da garantia (ver considerando 47) e, por conseguinte, a redução de preço sobre a taxa de mercado «normal», pelos seguintes motivos: a) o facto de em Espanha as garantias serem normalmente executáveis à primeira solicitação explica-se pela exigência de outras garantias hipotecárias ao beneficiário. Porém, no caso em apreço, o IGAPE renunciava explicitamente ao seu direito de exigir qualquer outra garantia hipotecária (após ter obtido o acordo do Governo da Galiza); b) o facto de a garantia só cobrir 30 % do empréstimo é irrelevante, porque o que conta para o garante é o montante do risco; c) o facto de os promotores do projecto serem grupos de solvência reconhecida também é irrelevante, dado que esses grupos não seriam responsáveis pelas dívidas da Siderúrgica Añón.
(75)
Assim, a Comissão considera que, neste caso concreto, a taxa de juro de mercado para uma garantia semelhante deveria ser no mínimo a indicada pelas autoridades espanholas, isto é, 0,6 % ao ano (ver considerando 47).
(76)
Por conseguinte, a Comissão considera que a garantia em questão confere à Siderúrgica Añón uma vantagem financiada através de recursos estatais.
(77)
Em relação ao montante do auxílio estatal implicado na referida garantia, o ponto 3.2 da comunicação relativa às garantias estabelece que o equivalente de subvenção de uma garantia individual deveria ser calculado do mesmo modo que o equivalente de subvenção de um empréstimo em condições favoráveis; neste caso, a bonificação equivale à diferença entre a taxa de juro de mercado e a taxa obtida graças à garantia estatal, após dedução de todos os prémios pagos. No presente caso, para definir a taxa de mercado do referido empréstimo, e na ausência de outros empréstimos não garantidos para financiar o investimento, a Comissão considera oportuno utilizar a taxa de juro de uma linha de crédito sem garantia concedida pela Caixa de Galicia à Siderúrgica Añón (capital 3 000 000 de euros, taxa de juro Euribor a 12 meses + 0,75, encargos administrativos 0,15 %, período um ano a partir de 20.3.2002) (25). A bonificação de juros sobre o empréstimo do Inesga é, portanto, de 0,3 % [a diferença de 0,50 % entre o prémio de risco do empréstimo do Inesga (Euribor 3 meses + 0,25 %) e o prémio de risco da linha de crédito (Euribor 12 meses + 0,75 %) menos 0,2 % pago pela garantia]. Isto equivale a 28 848,6 euros (0,3 % de 9 616 193 euros) ao ano.
d) Outras medidas
(78)
A subvenção concedida pelo IGAPE (ver considerando 24), o empréstimo sem juros do Ministério da Ciência e Tecnologia (ver considerando 25), a subvenção do IGAPE em termos de juros e os encargos administrativos concedidos através do Inesga (ver considerando 26), conferem uma vantagem à Siderúrgica Añón financiada através de recursos estatais.
(79)
O montante das medidas de auxílio citadas no ponto anterior é o seguinte: subvenção do IGAPE: 2 399 407 euros; subvenções concedidas pelo IGAPE sobre o empréstimo do Inesga: 0,25 % ao ano sobre 9 616 193 euros (bonificação de juros) - ou seja, 24 040,5 euros ao ano - e 0,5 % sobre 9 616 193 euros (encargos administrativos) - ou seja, 48 081 euros ao ano; empréstimo sem juros concedido pelo Ministério da Ciência e Tecnologia: 5,7 % ao ano sobre 1 803 036 euros - ou seja, 102 773,5 euros ao ano.
e) Falseamento da concorrência e alteração das trocas comerciais
(80)
Tendo em conta a concorrência e o comércio intracomunitário existentes no sector (ver considerandos 20 a 23), a Comissão considera que as medidas de auxílio em questão falseiam ou ameaçam falsear a concorrência e afectam as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
(81)
Por conseguinte, a Comissão conclui que a subvenção concedida pelo IGAPE, o empréstimo sem juros do Ministério da Ciência e Tecnologia, a subvenção do IGAPE em termos de juros e os encargos administrativos do empréstimo concedidos através do Inesga, a participação da Sodiga no capital social da Siderúrgica Añón e a garantia concedida pelo IGAPE constituem um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE.
2. Compatibilidade com o mercado comum
(82)
Em primeiro lugar, a Comissão não pode aceitar o argumento de que algumas das medidas de auxílio foram concedidas no âmbito de regimes autorizados [N 21/95 (26) e N 182/01 (27)]. Nas suas decisões de autorização desses regimes, a Comissão registou o compromisso das autoridades espanholas de respeitar as regras aplicáveis ao sector siderúrgico. A Comissão assinala que essas regras figuram no Código dos auxílios à siderurgia, que exclui o sector siderúrgico deste tipo de regimes e impõe a obrigação de notificação prévia. Como a obrigação de notificação prévia não foi cumprida, o auxílio concedido à Siderúrgica Añón não é abrangido pelo âmbito de aplicação destes dois regimes.
(83)
Em conformidade com o n.o 44 da comunicação da Comissão relativa a certos aspectos do tratamento dos processos de concorrência decorrentes do termo de vigência do Tratado CECA, «ao adoptar uma decisão após 23 de Julho de 2002, no que se refere a auxílios estatais concedidos o mais tardar nessa data, sem consentimento prévio da Comissão, esta intervirá ao abrigo da sua comunicação relativa à determinação das regras aplicáveis à apreciação dos auxílios estatais concedidos ilegalmente.» (28) De acordo com o último parágrafo desta última comunicação, a mesma em nada prejudica «a interpretação dos regulamentos do Conselho e da Comissão em matéria de auxílios estatais.»
(84)
Com efeito, nos termos do n.o 2, segundo parágrafo, do artigo 9.o (29) do Regulamento (CE) n.o 70/2001, «os auxílios individuais não abrangidos por um regime, concedidos antes da entrada em vigor do presente regulamento, sem autorização da Comissão e em violação do dever de notificação previsto no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, são compatíveis com o mercado comum nos termos do n.o 3 do artigo 87.o do Tratado e isentos se preencherem todas as condições fixadas no presente regulamento, exceptuando o requisito estabelecido no n.o 1 do artigo 3.o no que respeita a uma referência expressa ao presente regulamento».
(85)
A Comissão considera que, tendo em conta os números relativos ao volume de negócios, aos efectivos ou ao balanço total da Siderúrgica Añón e às empresas a ela associadas (ver considerandos 15 e 17), estamos perante uma empresa média (nos termos do anexo 1 do Regulamento das PME). Por conseguinte, importa analisar se os auxílios ao investimento concedidos à Siderúrgica Añón reúnem as condições previstas nesse regulamento.
(86)
A este respeito, a Comissão assinala que, em conformidade com o n.o 1 do artigo 6.o do Regulamento das PME, os auxílios individuais não estão isentos da obrigação de notificação prévia quando se atinge um dos dois limiares referidos nas alíneas a) e b).
(87)
Por conseguinte, o auxílio sob forma de subvenção de 2 399 407 euros concedido pelo IGAPE não pode ficar isento dessa obrigação. Segundo as autoridades espanholas (ver considerando 24), o auxílio representa 8 % do investimento. Portanto, o investimento ascende a 29 992 588 euros, valor superior a 25 000 000 euros estabelecido no n.o 1, alínea a), do artigo 6.o Além disso, a indústria siderúrgica é um sector ao qual não podem ser concedidos auxílios regionais, em conformidade com o terceiro parágrafo do ponto 1 da comunicação da Comissão relativa aos auxílios de emergência e à reestruturação e auxílios ao encerramento no sector siderúrgico (30) e com o ponto 27 do Enquadramento multissectorial dos auxílios com finalidade regional para grandes projectos de investimento (31). A situação era a mesma quando foi concedido o auxílio à siderurgia nos termos do Código dos auxílios à siderurgia. Como a Siderúrgica Añón é uma empresa média, o ponto de partida para definir o limite máximo aplicável de acordo com o disposto no n.o 1, ponto i), alínea a), do artigo 6.o é, de acordo com a alínea b) do n.o 2 do artigo 4.o, 7,5 %. Nos termos do n.o 1, ponto i), alínea a), do artigo 6.o, a intensidade bruta do auxílio não poderá ser inferior a 50 % dos 7,5 %, ou seja, 3,75 %. A percentagem de 8 % está muito acima deste limite máximo. Com efeito, a intensidade bruta da intervenção do IGAPE tem de ter em conta o montante total da subvenção (que ascende a 8 %), e não o montante desembolsado inicialmente (que ascende a 0,95 %) tal como alegam as autoridades espanholas (ver considerando 37), porque, ao avaliar o auxílio, importa considerar o montante concedido e não o montante desembolsado.
(88)
Além disso, de acordo com a última frase do ponto 27 do Enquadramento multissectorial dos auxílios com finalidade regional e para grandes projectos de investimento, as grandes subvenções individuais concedidas ao sector siderúrgico que não estejam isentas nos termos do Regulamento das PME são incompatíveis com o mercado comum. Por conseguinte, a subvenção do IGAPE não pode ficar isenta nos termos do Regulamento das PME. Importa sublinhar que a conclusão seria idêntica se fosse aplicado o Código dos auxílios à siderurgia vigente aquando da concessão do auxílio.
(89)
No que diz respeito a todos os restantes auxílios considerados auxílios ao investimento, também não poderiam ficar isentos nos termos do Regulamento das PME. Portanto, teriam de ter sido acumulados à subvenção concedida pelo IGAPE e, por conseguinte, seriam incompatíveis de acordo com o raciocínio exposto nos considerandos 86 a 88.
(90)
Por outro lado, a compatibilidade com a excepção regional aplicável aos auxílios estatais tem de ser apreciada em conformidade com os critérios objectivos estabelecidos nos dispositivos em vigor à data de concessão dos auxílios, de acordo com a comunicação da Comissão relativa à determinação das regras aplicáveis à apreciação dos auxílios estatais concedidos ilegalmente. Como já foi mencionado, o Código dos auxílios à siderurgia não permitia a concessão de auxílios regionais quando foi concedido o auxílio. Por conseguinte, este não pode ser abrangido pelo âmbito da excepção regional.
(91)
A Comissão também não pode aceitar o argumento segundo o qual alguns dos investimentos poderiam optar por um auxílio a favor do ambiente, pelos seguintes motivos:
(92)
Em conformidade com o artigo 3.o do Código dos auxílios à siderurgia (32), onde figuram os critérios para a aplicação do Enquadramento dos auxílios a favor do ambiente, a Comissão deve evitar que novas instalações ou novos equipamentos beneficiem de forma dissimulada de auxílios ao investimento de carácter geral. Além disso, as regras do Enquadramento dos auxílios a favor do ambiente (33), aplicáveis nos termos do Código dos auxílios à siderurgia, estipulam que os auxílios com fins aparentes de protecção do ambiente, mas que são, na realidade, auxílios gerais ao investimento, não são abrangidos por este enquadramento (ponto 3.2.1).
(93)
No caso em apreço, a Comissão assinala, em primeiro lugar, que ao concederem o auxílio as autoridades espanholas não tiveram em conta considerações de ordem ambiental.
(94)
Além disso, refere que os investimentos efectuados no sistema de tratamento de águas e no forno de reaquecimento aumentarão a eficácia da empresa, reduzindo as despesas de água ou energia. A instalação de equipamento deste tipo é prática comum na indústria sem que tal seja considerado um investimento no domínio do ambiente. A Comissão considera ser este o motivo que os determina e, portanto, não são abrangidos pelo Enquadramento dos auxílios a favor do meio ambiente (34).
(95)
De qualquer modo, nem as autoridades espanholas nem o beneficiário apresentaram provas concretas dos benefícios ambientais dessas instalações. Portanto, não é necessário recorrer a nenhuma peritagem independente nem consultar os Estados-Membros (ver anexo do Código dos auxílios à siderurgia). Também não foram deduzidas todas as vantagens no que diz respeito a menores custos de produção, tal como previsto no anexo (35) do Código dos auxílios à siderurgia, nem foi indicado o cálculo das despesas suplementares.
(96)
No que diz respeito às obras de engenharia, a Comissão considera não existirem benefícios para o meio ambiente e, caso existissem benefícios para a segurança dos trabalhadores, não seriam abrangidos nem pelo Enquadramento dos auxílios a favor do meio ambiente nem por nenhuma disposição do Código dos auxílios à siderurgia.
(97)
A Comissão também não vê que disposição do Código dos auxílios à siderurgia fundamentaria a compatibilidade do auxílio. É óbvio que não se trata de auxílios a favor da investigação e do desenvolvimento, de auxílios ao encerramento, nem foram concedidos à Grécia. Além disso, a Comissão observa que não se trata de auxílios à formação, na acepção do Regulamento (CE) n.o 68/2001 da Comissão, de 12 de Janeiro de 2001, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios à formação (36), nem de auxílios ao emprego, na acepção do Regulamento (CE) n.o 2204/2002 da Comissão, de 12 de Dezembro de 2002, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios estatais ao emprego (37) (38). De qualquer modo, as autoridades espanholas não invocaram nenhuma destas excepções nem nenhum destes regulamentos.
(98)
Por último, a Comissão assinala que a comunicação da Comissão relativa aos auxílios estatais e ao capital risco não era aplicável ao sector siderúrgico aquando da concessão dos auxílios e continua a não ser, de acordo com o disposto no oitavo parágrafo do seu ponto VIII.3.
(99)
Tendo em conta o exposto, a Comissão considera que nenhuma das excepções à proibição de auxílios ao investimento no sector siderúrgico é aplicável no caso em apreço e que, por conseguinte, as medidas referidas pela Comissão como constitutivas de um auxílio estatal não são compatíveis com o mercado comum.
VI. CONCLUSÃO
(100)
A Comissão considera que a Espanha aplicou ilegalmente as medidas de auxílio estatal em questão, que são incompatíveis com o mercado comum. Por conseguinte, essas medidas devem ser suprimidas.
(101)
Além disso, em conformidade com o n.o 1 do artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, nas decisões negativas relativas a auxílios ilegais, a Comissão decidirá que o Estado-Membro em causa deve tomar todas as medidas necessárias para recuperar o auxílio do beneficiário, adiante designada «decisão de recuperação». O auxílio a recuperar mediante uma decisão de recuperação incluirá juros a uma taxa adequada fixada pela Comissão. Os juros são devidos a partir da data em que o auxílio ilegal foi colocado à disposição do beneficiário e até ao momento da sua recuperação. Os juros serão calculados com base na taxa de referência fixada para o cálculo do equivalente-subvenção no âmbito dos auxílios regionais,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. O auxílio estatal concedido pela Espanha à Siderúrgica Añón SA é incompatível com o mercado comum.
2. O auxílio referido no n.o 1 inclui o seguinte:
a)
O elemento de auxílio presente na participação da Sodiga no capital social da Siderúrgica Añón, correspondente a:
i)
Um prémio anual de 5,13 % aplicado à dotação inicial de capital de 1 803 060 euros, deduzidos os cinco reembolsos anuais de 150 916 euros, no que diz respeito à primeira participação em 2001, e
ii)
Um prémio anual de 3,86 % aplicado à dotação inicial de capital de 495 180 euros, deduzidos os quatro reembolsos anuais de 41 868 euros, no que diz respeito à segunda participação em 2002;
b)
A subvenção concedida pelo IGAPE em 10 de Novembro de 2000 no montante de 2 399 407 euros;
c)
As bonificações de juros concedidas ao empréstimo sindicado de 9 616 193 euros, de 2 de Abril de 2001, através da garantia de 30 % - ou seja, 0,3 % ao ano - e a bonificação de juros directa de 0,25 % ao ano concedida pelo IGAPE, num total de 52 889,1 euros anuais;
d)
O pagamento de encargos administrativos pelo IGAPE no valor de 48 081 euros, no que diz respeito ao empréstimo de 9 616 193 euros, de 2 de Abril de 2001;
e)
A bonificação de juros de 5,7 % ao ano contida no empréstimo sem juros de 1 803 036 euros concedido pelo Ministério da Ciência e Tecnologia em 29 de Dezembro de 2000.
Artigo 2.o
1. A Espanha deve abster-se de conceder outros auxílios ao beneficiário através das medidas referidas no artigo 1.o
Relativamente aos pagamentos já autorizados mas ainda não efectuados à data de adopção da presente decisão, a Espanha poderá exigir o seu reembolso ou na data de adopção da presente decisão ajustará as condições das medidas referidas no artigo 1.o às condições de mercado, tal como previsto na presente decisão.
2. A Espanha deve adoptar as medidas necessárias para recuperar junto do beneficiário o auxílio referido no artigo 1.o
3. A recuperação deve efectuar-se de imediato e em conformidade com os procedimentos de direito nacional, desde que estes permitam uma execução imediata e efectiva da presente decisão. Sobre os montantes a recuperar incidem juros desde a data em que o auxílio foi colocado à disposição do beneficiário até à sua recuperação. Os juros serão calculados com base na taxa de referência fixada para o cálculo do equivalente-subvenção no âmbito dos auxílios regionais.
A taxa de juro referida no n.o 1 será composta durante todo o período mencionado no mesmo número.
Artigo 3.o
A Espanha informará a Comissão, no prazo de dois meses a contar da data de notificação da presente decisão, das medidas previstas e já adoptadas para lhe dar cumprimento. Para o efeito utilizará o questionário que figura no anexo da presente decisão.
Artigo 4.o
O Reino de Espanha é o destinatário da presente decisão.
Feito em Bruxelas, em 16 de Junho de 2004.