Nařízení Rady (ES) č. 960/2003
ze dne 2. června 2003
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Současné řízení
(1) Dne 17. května 2002 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství [2] oznámení o zahájení antisubvenčního řízení ohledně dovozu zapisovatelných kompaktních disků (dále jen "CD-R") pocházejících z Indie a zahájila šetření.
(2) Téhož dne zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o zahájení souběžného antidumpingového řízení týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z téže země [3].
(3) Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v dubnu 2002 Výborem evropských výrobců CD-R ("CECMA") jménem výrobců, na které připadá velký podíl celkové výroby CD-R ve Společenství. Tato stížnost obsahovala důkazy o subvencování dotyčného výrobku a o jím způsobené podstatné újmě, což bylo považováno za dostatečně opravňující k zahájení řízení.
(4) Komise úředně oznámila zahájení řízení výrobcům Společenství, kteří stížnost podali, jakož i ostatním známým výrobcům Společenství, vyvážejícímu výrobci, známým dotyčným dovozcům a sdružení uživatelů a zástupcům Indie. Zainteresovaným stranám byla dána příležitost k písemnému sdělení jejich stanovisek a k požádání o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(5) Indická vláda, jediný vyvážející výrobce v Indii během šetření, jakož i stěžovatel a jiní výrobci Společenství, dovozci, sdružení spotřebitelů a dodavatelé oznámili svá stanoviska písemně. Slyšení bylo uděleno všem účastníkům, kteří o ně požádali ve výše uvedené lhůtě a uvedli, že pro slyšení existují konkrétní důvody.
(6) Někteří účastníci namítali, že navrhovatelé - výrobci Společenství nesplňují požadavky čl. 10 odst. 8 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (dále jen "základní nařízení") a že zahájení šetření nebylo oprávněné. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podmínky pro zahájení, a zejména prahy 25 % a 50 % uvedené v čl. 10 odst. 8, byly splněny a proto bylo zahájení šetření oprávněné.
(7) Bylo vysloveno tvrzení, že jeden ze stěžujících si výrobců Společenství neměl být brán v úvahu pro účel rozhodování o reprezentativnosti navrhovatelů, protože prý ztratil své právo vyrábět dotyčný výrobek z důvodů spojených s právy k duševnímu vlastnictví.
(8) Je třeba poznamenat, že dotyčná společnost během šetření fakticky vyráběla a prodávala dotyčný výrobek na trhu Společenství a že v tomto šetření spolupracovala. Z pouhé skutečnosti, že tento výrobce byl účastníkem právního řízení, nevyplývá automaticky jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství. Navíc bylo zjištěno, že se tato společnost odvolala proti rozhodnutí soudu, podle kterého by byla ztratila svou licenci. Vzhledem k tomu, že dosud nebylo přijato žádné konečné rozhodnutí, nebylo možno učinit závěr, že tento výrobce definitivně ztratil své právo vyrábět CD-R. Tento argument byl proto zamítnut.
(9) Pomocí dotazníků zaslaných všem známým účastníkům Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účel stanovení subvence, újmy a zájmu Společenství. V tomto ohledu provedla Komise ověřovací návštěvy v prostorách příslušných státních orgánů v Novém Dillí a v těchto podnicích:
a) Vyvážející výrobce v Indii
- Moser Baer India Ltd., Nové Dillí, Indie;
b) Výrobci ve Společenství
- Computer Support Italcard S.R.L., Milán, Itálie
- C.D.A Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Německo
- CPO Magnetic Products B.V., Oosterhout, Nizozemsko
- Fuji Magnetics G.m.b.H., Kleve, Německo
- Mitsui Advanced Media S.A., Ensisheim, Francie
- MPO Media S.A.S, Averton, Francie
- TDK Recording Media Europe S.A., Bascharage, Lucembursko
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Německo
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irsko
- Multimedia Info-Tech Ltd, Belfast, Severní Irsko
c) Dodavatelé ve Společenství
- Bayer AG, Leverkusen, Německo
- Steag Hamatech, Sternenfels, Německo.
(10) Šetření o subvenci a újmě trvalo od 1. dubna 2001 do 31. března 2002 (dále jen "doba šetření"). Zkoumání trendů týkajících se ocenění škody zahrnulo dobu od 1. ledna 1998 do konce doby šetření (dále jen "sledovaná doba").
2. Prozatímní opatření
(11) Vzhledem k nezbytnosti dalšího zkoumání některých aspektů subvence nebyla na CD-R pocházející z Indie uložena žádná prozatímní vyrovnávací cla.
3. Následný postup
(12) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel. Byla jim také povolena lhůta, během které mohly po tomto sdělení předložit své připomínky k tomuto oznámení. Ústní i písemné připomínky předložené stranami byly posouzeny a závěry byly případně příslušně pozměněny.
4. Platná opatření pro dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu
(13) V červnu 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1050/2002 [4] konečné antidumpingové clo na dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu.
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(14) Dotyčný výrobek je stejný jako v antidumpigovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. CD-R, který lze v současnosti zařadit pod kód KN ex85239000.
(15) CD-R je polykarbonátový disk potažený vrstvou barviva, vrstvou odrazného materiálu, např. zlata nebo stříbra, a ochrannou vrstvou. Na takový disk lze provést záznam pouze jednou a proto se disk tohoto typu označuje jako "WORM" (Write Once Read Many - zapsat jednou, číst mnohonásobně). Tento disk je optickým paměťovým médiem pro digitální data a pro hudbu. Záznam se provádí ozářením vrstvy barviva infračerveným laserovým paprskem v zapisovací jednotce CD-R.
Jednotlivé CD-R lze rozlišovat podle typu uložených dat (datové CD-R a hudební CD-R), podle kapacity paměti, podle vrstvy odrazného kovu (hlavně stříbro) a podle toho, zda jsou nebo nejsou potištěny.
Tento výrobek se prodává rovněž v různé jakosti a přichází na trh v obalech různého typu: v pouzdrech obsahujících jeden CD-R, ve vřetenech obsahujících 10 až 100 CD-R v plastových fóliích, v kulatých krabicích po 10 až 100 CD-R, v obálkách obsahujících jeden CD-R zabalený v celofánu, v lepenkových či papírových pouzdrech apod.
Ačkoli se jednotlivé druhy CD-R mohou lišit účelem použití a kvalitou, základní fyzikální a technické charakteristiky jednotlivých druhů se významně neliší. Proto se pro účely tohoto řízení považují za jeden a tentýž výrobek.
2. Obdobný výrobek
(16) Šetření ukázalo, že CD-R vyráběné a prodávané na indickém domácím trhu mají ve srovnání s CD-R vyvezenými z této země do Společenství podobné základní fyzikální a technické charakteristiky a použití. Obdobně CD-R vyráběné navrhovatelem a dalšími výrobci Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální a technické charakteristiky jako ty, které jsou vyváženy do Společenství z Indie.
(17) Proto se CD-R prodávané na indickém domácím trhu a vyvážené do Společenství jakož i CD-R vyráběné a prodávané ve Společenství považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(18) Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazníky Komise byly šetřeny následující režimy, které údajně zahrnovaly udělování vývozních subvencí:
i) - režim osvobození od daně z příjmu;
ii) - režim vývozních svobodných pásem/vývozně zaměřených
jednotek (Export Processing Zones/Export Oriented Units - režim EPZ/EOU).
(19) Kromě těchto dvou režimů uvádí stížnost tři další režimy: režim celních úvěrů pro dovoz [Duty Entitlement Passbook scheme (DEPB)], preferenční celní režim pro dovoz investičního zařízení [Export Promotion Capital Goods scheme (EPCG)] a režim prozatímních celních licencí [Advance licence scheme] jako možný zdroj subvencí pro indické vyvážející výrobce CD-R. Šetření však ukázalo, že v Indii působí jen jeden vyvážející výrobce CD-R v rámci režimu EOU. Tento vyvážející výrobce při šetření plně spolupracoval a nevyužíval žádné další režimy kromě těch, které jsou uvedeny v bodu odůvodnění 16. Prakticky nepotřebuje využívat další režimy, protože požívá stejných výhod v rámci režimu EOU. Z tohoto důvodu nebyly tyto režimy v souvislosti s tímto řízením dále posuzovány.
Režim osvobození od daně z příjmu je založen na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně upravován zákonem o financích.
Současný režim EPZ/EOU se zakládá na zákonu o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen "zákon o zahraničním obchodu"). Zákon o zahraničním obchodu (oddíl 5) pověřuje státní orgány vydáváním oznámení o politice v oblasti vývozu a dovozu. Tato politika je shrnuta v dokumentech pod titulkem "Vývozní a dovozní politika", vydávaných každých pět let a každoročně aktualizovaných Ministerstvem obchodu. Na dobu šetření tohoto případu se vztahuje jeden z těchto dokumentů o vývozní a dovozní politice, a to pětiletý plán týkající se období od 1. 4. 1997 do 31. 3. 2002. Kromě toho indické státní orgány také stanoví postupy, jimiž se řídí indická politika zahraničního obchodu, a to v "Příručce postupů v oblasti vývozu a dovozu 1. 4. 1997 - 31. 3. 2002" (díl 1).
Režim osvobození od daně z příjmu (ITES)
a) Právní základ
(20) Právním základem pro provádění režimu ITES je zákon o dani z příjmů z roku 1961. Tento zákon, který je každoročně upravován zákonem o financích, stanoví základ pro výběr daní jakož i pro různé výjimky a odpočty, na které lze uplatňovat nárok. Mezi výjimkami, které si mohou nárokovat firmy, jsou výjimky upravené oddíly 10A, 10B a 80HHC tohoto zákona, který stanoví osvobození od daně ze zisků z tržeb za vývoz.
b) Způsobilost
(21) Na osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10A mohou uplatňovat nárok firmy nacházející se ve vývozních svobodných pásmech (EPZ). Na osvobození podle oddílu 10B mohou uplatnit nárok jednotky zaměřené na vývoz (EOU). Na osvobození podle oddílu 80HHC může uplatnit nárok každá firma, která vyváží zboží.
c) Praktické provádění
(22) Aby určitá firma mohla využít výše uvedené daňové odpočty/osvobození, musí uplatnit nárok na odpočet/osvobození při předkládání svého daňového přiznání daňovým úřadům koncem daňového roku. Daňový rok trvá od 1. dubna do 31. března. Daňové přiznání musí být předloženo daňovému úřadu nejpozději do následujícího 30. listopadu. Provedení konečného výměru daňovým úřadem může trvat až tři roky od předložení daňového přiznání. Podnik může uplatnit nárok jen na jeden z odpočtů, které jsou dostupné podle výše uvedených tří oddílů.
d) Závěr k režimu ITES
(23) Písmeno e) seznamu vývozních subvencí (příloha I základního nařízení) uvádí "plné nebo částečné osvobození … konkrétně se týkající vývozu a přímých daní", které představují vývozní subvenci. Při režimu ITES poskytují příslušné státní orgány dotyčné společnosti finanční příspěvek vzdáním se státního příjmu ve formě přímých daní, které by byly splatné, kdyby dotyčná společnost neuplatnila nárok na osvobození od daní. Tento finanční příspěvek uděluje jeho příjemci výhodu snížením jeho daňového dluhu.
(24) Subvence je právně závislá na výsledcích vývozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, protože osvobozuje od daně pouze zisky z tržeb za vývoz, a proto se považuje za specifickou.
e) Výpočet výše subvence
(25) Šetřená společnost vyrábí CD-R v jedné EOU. Může tedy podle oddílu 10B uplatňovat osvobození od daně na zisky z tržeb za vývoz EOU. Dotyčná společnost, ačkoli zahrnula do svého přiznání výpočet pro osvobození podle oddílu 10B, nakonec neuplatnila nárok na osvobození od daně podle oddílu 10B, protože její přiznání daně z příjmu nevykázalo v době šetření žádné zdanitelné zisky za tuto společnost jako celek. Je třeba poznamenat, že tato společnost provozuje další jednotky na výrobu jiných výrobků mimo EOU. Výpočty daně z příjmu uvedené v daňovém přiznání podaném touto společností a připojené specifikace ukázaly, že společnost významně zvýšila odpisy fixních aktiv přeměnou aktiv z jedné kategorie (stroje) s nižší mírou odpisu ve výpočtu daně za předchozí rok na jinou kategorii (formy) s významně vyšší mírou odpisu ve výpočtu daně za dobu šetření.
(26) Komise považovala přetřídění aktiv pro účely zdanění za právně pochybné, zejména proto, že společnost přetřídila aktiva pouze pro účely zdanění, ale již ne ve svých účetních záznamech, jak právní předpisy zřejmě vyžadují. Indický zákon o podnicích (použitelný na účetní účely) a indický zákon o dani z příjmů stanoví stejnou míru odpisů pro kategorii, ve které byla dotyčná aktiva přetříděna pro účely zdanění. Z tohoto důvodu Komise požádala indické daňové úřady i dotyčnou společnost o vysvětlení. Indické daňové úřady neposkytly žádnou odpověď, která by situaci objasnila. Společnost původně tvrdila, že tato změna byla nutná k opravě chyby v zatřídění některých aktiv pro daňové účely v předchozích letech. Po oznámení výsledků šetření však tvrdila, že tato změna kategorie aktiv byla doporučena daňovými poradci a že účelem této změny bylo snížit zdanitelné zisky a vyhnout se tak placení daně z příjmu.
(27) Ukazuje se však, že peněžní výhoda, které tato společnost dosáhla přetříděním aktiv, jí byla k dispozici již na základě ustanovení oddílu 10B indického zákona o dani z příjmu. Kromě toho přínos, který tato společnost mohla získat na základě oddílu 10B bez pochybného přetřídění aktiv, se rovná výnosu daně z příjmu z téhož pochybného přetřídění aktiv.
(28) Výše vylíčená situace ukázala, že v tomto stadiu dotyčná společnost neměla ze subvence podle oddílu 10B, která podléhá vyrovnání, během doby šetření žádný přímý prospěch. To vyplývá ze skutečnosti, že k tomu, aby se na subvenci vztahovalo vyrovnání, musela by ji dotyčná společnost skutečně obdržet nebo by muselo být přijato rozhodnutí poskytnout ji.
(29) Vývozní svobodná pásma (EPZ)/vývozně zaměřené jednotky (EOU)
a) Právní základ
(30) Režim EPZ/EOU, který byl zaveden v roce 1965, je nástrojem v rámci "vývozní a dovozní politiky", jenž zahrnuje pobídky k vývozu. Během doby šetření se tento režim řídil celními oznámeními č. 53/97 a 133/94. Tento režim je blíže popsán v kapitole 9 a v dodatku 1 k dokumentu 1997/2002 "Vývozní a dovozní politika" jakož i v příslušné příručce postupů.
b) Způsobilost
(31) V režimu EPZ/EOU mohou být v zásadě založeny společnosti zavazující se vyvážet celou svou výrobu zboží a služeb. Jakmile je jim status EPZ/EOU udělen, mohou tyto společnosti požívat určité výhody. V Indii jsou registrovány čtyři EPZ. EOU mohou být umístěny kdekoli v Indii. Jsou to jednotky pod celní uzávěrou, spadající pod dohled celních úředníků podle oddílu 65 celního zákona. Šetřenému vyvážejícímu výrobci byl udělen status EOU pro výrobní jednotku vyrábějící CD-R. Ačkoli se od společností provozovaných v režimu EOU/EPZ obvykle očekává, že budou vyvážet celou jejich výrobu, příslušné indické státní orgány dovolují těmto jednotkám prodávat část jejich výroby na domácím trhu za určitých podmínek.
c) Praktické provádění
(32) Společnosti, které chtějí získat status EOU nebo EPZ, musí podat odpovídající žádost u příslušných orgánů. Taková žádost musí obsahovat podrobné údaje za dobu příštích pět let, mimo jiné o plánovaném objemu výroby, o plánované hodnotě vývozu, o požadavcích na dovoz a místních požadavcích. Jestliže příslušné orgány žádost společnosti přijmou, sdělí společnosti s tím spojené předpoklady a podmínky. Společnosti v režimu EPZ a EOU se mohou zabývat výrobou jakéhokoli výrobku. Uznání určité společnosti jako společnosti v režimu EPZ/EOU platí po dobu pěti let. Může být obnoveno na další období.
Jednotky EPZ/EOU mají nárok na tyto výhody:
i) osvobození od dovozního cla na všechny druhy zboží (včetně investičního zboží, surovin a pomocných materiálů) potřebné k výrobě, produkci a zpracování nebo s nimi související;
ii) osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů;
iii) osvobození od daně z příjmu, které se normálně ukládá na zisky realizované z tržeb za vývoz v souladu s oddílem 10A nebo 10B zákona o dani z příjmu, a to až do roku 2010 (viz výše ITES);
iv) vrácení ústřední daně z obratu zaplacené za zboží koupené na místním trhu;
v) možnost stoprocentní zahraniční účasti;
vi) možnost prodat část výroby na domácím trhu po zaplacení platných cel, výjimkou z obecného požadavku vyvézt celou produkci.
(33) Dotyčné společnosti (EOU a EPZ) musí vést, ve zvláštním formátu, řádné účetnictví za všechny dotyčné dovozy a spotřebu i použití všech dovezených materiálů a všech provedených vývozů. Toto účetnictví je třeba pravidelně předkládat příslušným orgánům na jejich žádost.
(34) Tyto společnosti musí také zajistit minimální množství získaných deviz v zahraniční měně jako procento vývozu a výsledky vývozu stanovené vývozní a dovozní politikou. Veškeré operace EOU/EPZ musí probíhat v prostorách, které jsou pod celní uzávěrou.
d) Závěry o EPZ/EOU
(35) V rámci tohoto šetření byl režim EPZ/EOU používán k dovozu surovin a investičního zboží a pro opatřování zboží na domácím trhu. Bylo zjištěno, že vyvážející výrobce používal koncese na osvobození od cla na suroviny a investiční zboží jakož i osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů. Proto Komise prozkoumala otázku, zda tyto koncese podléhají vyrovnávání. V tomto ohledu osvobození od cla na suroviny a investiční zboží znamená udělení subvencí, protože tyto koncese představují finanční příspěvky státních orgánů vzhledem k tomu, že na státních příjmech, které jsou jinak splatné, se netrvá a z toho plynoucí finanční prospěch je tak věnován příjemci. Vzhledem k tomu, že poskytování této subvence podle indických právních předpisů závisí ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení na výsledcích vývozu, je proto subvence považována za specifickou a tudíž podléhá vyrovnání. V případě osvobození od spotřební daně bylo zjištěno, že clo zaplacené na nákupy provedené firmou, která není jednotkou EOU, je připsáno k dobru jako platba v rámci systému navracení (CENVAT) a je použito jako platba na spotřební daň z domácích tržeb. Osvobozením od spotřební daně za nákupy jednotky EOU tudíž nedošlo ke vzdání se státního příjmu a tím také nevzniká žádný dodatečný přínos pro EOU.
e) Výpočet výše subvence
Osvobození od dovozních cel na suroviny
(36) Ačkoli se od společnosti vyvíjející činnost v rámci tohoto režimu obvykle očekává, že bude vyvážet celou svou produkci, tento režim umožňuje společnosti odbyt části její produkce na domácím trhu za určitých podmínek. Během ověřovací návštěvy byla tato společnost schopna dokázat, že veškeré suroviny, které byly osvobozeny od dovozních cel, byly použity k výrobě vyvezeného zboží, resp. že při odbytu zboží obsahujícího tyto suroviny na domácím trhu byly splněny příslušné podmínky. Zejména bylo zjištěno, že platná cla zaplacená společností za domácí tržby pokryla veškerá prominutá cla na dovezené suroviny použité k výrobě zboží prodaného na domácím trhu.
(37) Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že osvobození od dovozních cel na suroviny, které bylo uděleno dotyčné společnosti, splňuje kritéria příloh I a II základního nařízení, zvláště vzhledem k tomu, že v tomto případě nedošlo k žádnému nadměrnému prominutí dovozního cla. Proto se má za to, že v tomto případě šetřená společnost nezískala při dovozu surovin během doby šetření žádný prospěch podléhající vyrovnání.
Osvobození od dovozních cel na investiční zboží
(38) Investiční zboží není na rozdíl od surovin fyzicky zahrnuto v hotových výrobcích. Pro účely výpočtu se výše prominutého cla rovná grantu na každý dovoz investičního zboží. V důsledku toho byl prospěch pro šetřenou společnost vypočten na základě částky nezaplaceného cla na dovezené investiční zboží rozpočtením této částky na odpisové období vztahující se na účetní účely.
(39) Vyvážející výrobce tvrdil, že třináctileté odpisové období uvedené v jeho účetních záznamech lépe odpovídá reálné situaci společnosti, protože je v souladu s indickým zákonem o podnicích a je stanovené jeho vedením a jeho auditory. Dále vznesl připomínku, že v jiných antisubvenčních řízeních byla odpisová metoda uvedená v jeho účetních záznamech použita jako základ pro rozdělení těchto výhod. Dále poukázal na zprávu neformální skupiny odborníků WTO pro subvence, která uvedla, že "při určování užitečné životnosti aktiv by měla být dána přednost použití účetních údajů a ne odpisových období souvisejících s daní, protože u účetních údajů je pravděpodobnější, že budou odrážet skutečnou životnost aktiv". Vyvážející výrobce tvrdil také to, že je nesprávné určit dobu odpisů na základě doby odpisů použité pro účely zdanění, protože ta je založena na metodě progresivních odpisů a ne na lineární metodě, která se pro tento účel obvykle používá.
(40) Šetření však ukázalo, že informace dotyčné společnosti o odpisech dotyčných aktiv jsou konfliktní. Společnost totiž změnila zatřídění těchto aktiv pro účely zdanění, tj. že pro účely zdanění byla tato aktiva považována za formy a ne za stroje a byla odpisována progresivně. Společnost je však pro účetní účely považovala za stroje i nadále, přestože indický zákon o podnicích a zákon o dani z příjmu stanoví, že má být uplatňováno stejné zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví. Jestliže společnost zatřídila aktiva pro účely účetnictví jako formy, nemohla na ně uplatnit stávající platnou dobu pro odpisy strojů, tj. 13 let. Při uplatnění metody lineárního odepisování tato doba činila šest let, zatímco při uplatnění metody progresivního odpisování, jako tomu bylo v daňovém přiznání za formy, by v prvních třech letech bylo odepsáno přibližně 80 % hodnoty aktiv.
(41) Ačkoli se má za to, že pro účely zdanění a pro účely účetnictví lze používat rozdílné metody odepisování, nepovažuje se za přijatelné zatřídit aktiva pro účely zdanění jako formy a pro účely účetnictví jako stroje. Lze se domnívat, že dotyčná aktiva mohou být buď jen stroji nebo formami, ale ne současně obojím. Tuto logiku používá také příslušné indické zákonodárství, které stanoví konzistentní zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví.
(42) V tomto případě uvedená společnost použila pro zdanění metodu progresivního odpisování, následkem čehož bylo v prvních třech letech odepsáno přibližně 80 % aktiv. Proto zbývá odpovědět na otázku, jaká by bývala byla správná metoda odpisů, kdyby společnost byla dotáhla přetřídění aktiv pro účely zdanění do důsledků podobným přetříděním pro účely účetnictví.
(43) V tomto ohledu byly posouzeny dvě volby, které jsou specifikovány jako možné opce podle indického zákona o podnicích, tj. šestiletá doba odpisu při metodě lineárního odpisování nebo metoda progresivního odpisování, při které je hodnota aktiv odpisována na základě zůstatkové hodnoty o 40 % ročně. Společnost neuvedla, které volbě dává přednost, avšak nadále argumentovala ve prospěch třináctileté doby odpisu, kterou uplatnila na stroje.
(44) V tomto ohledu byl přijat závěr, že nejsprávnější metodou rozhodování o přiměřené době odpisu je vzít v úvahu to, co je u výrobního odvětví obvyklé a posoudit zvláštní okolnosti této společnosti, která je vysoce zisková a neustále a intenzivně investuje do dotyčného výrobku. Z informací získaných během tohoto šetření se ukazuje, že většina společností vykazuje ztráty, a to po významně dlouhou dobu. To zpomaluje investování a má tendenci vést k delším dobám odpisu. Průměrná délka doby odpisu je asi šest let.
(45) Postavení vyvážejícího výrobce se však od postavení průměrného podniku velmi liší. Tato firma je vysoce zisková, neustále a značně investuje a proto je na místě předpokládat, že doba odpisu je u ní významně kratší než výše uvedený průměr. Proto bylo považováno za vhodné uplatnit metodu progresivního odpisu, která umožňuje rychlejší odpis než metoda lineárního odpisu. Je třeba poznamenat, že za situace pokračujícího pravidelného investování metoda progresivního odpisu stanovená indickým zákonem o podnicích, uvedená v bodu odůvodnění 43, umožňuje o 30 % rychlejší odpis oproti ekvivalentní metodě lineárního odpisu za reprezentativní dobu šesti let, která se uplatňuje při použití lineární metody odpisu. To odpovídá době 4,2 roku oproti šesti rokům u lineární metody a tato kratší doba byla použita pro rozdělení získaného přínosu.
(46) Takto vypočtená výše, která pak připadla na dobu šetření, byla upravena připočtením úroku za dobu šetření, za účelem zjištění plného přínosu tohoto režimu pro jeho příjemce. Vzhledem k povaze této subvence, která se rovná jednorázovému grantu, byla dlouhodobá obchodní úroková míra během doby šetření v Indii považována za přiměřenou. Částka subvence pak byla rozpočtena na celkový obrat vývozu EOU.
(47) Konečná výše subvence podle hodnoty, určená pro osvobození od dovozních cel na investiční zboží pro šetřenou společnost během doby šetření, byla 7,3 %.
2. Výše subvencí podléhajících vyrovnání
(48) Definitivní výše subvencí podléhajících vyrovnání podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činila u tohoto vyvážejícího výrobce 7,3 %. Vzhledem k tomu, že v Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce, se toto zjištění vztahuje na veškerý indický vývoz.
Typ podpory | EOU/EPZ | ITES | Celkem |
| 7,3 % | 0 % | 7,3 % |
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(49) Během doby šetření vyráběly CD-R ve Společenství tyto společnosti:
- pět výrobců, kteří původně podali stížnost a v řízení spolupracovali,
- čtyři výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili a spolupracovali v řízení,
- dva výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili, avšak dostatečně nespolupracovali v šetření,
- jeden výrobce, který stížnost nepodal, ale podanou stížnost podpořil a poskytl Komisi některé obecné informace,
- další výrobci, kteří stížnost nepodali a v řízení nespolupracovali.
(50) Ta skutečnost, že několik výrobců Společenství, kteří stížnost nepodali, spolupracovalo v rámci šetření, poskytla Komisi příležitost k podrobnějšímu prozkoumání jejich postavení z hlediska čl. 9 odst. 1 základního nařízení. Bylo zjištěno, že někteří ze spolupracujících výrobců (včetně těch, kteří původně nebyli navrhovateli) dováželi CD-R, avšak ani jeden je nedovážel z Indie. Dále podstatná část těchto nákupů byla provedena pouze za účelem uspokojení krátkodobé tržní poptávky do instalování nové nebo dodatečné vlastní kapacity a představovala poměrně nízké procento nákupů ve srovnání s celkovými tržbami a s vlastní produkcí v době šetření. Proto nebylo důvodu k vyloučení těchto společností z definice výroby Společenství.
(51) Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že CD-R vyrobené všemi výše zmíněnými společnostmi představují výrobu Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(52) Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 49, devět výrobců Společenství, kteří podpořili uvedenou stížnost, plně spolupracovalo v šetření. Tito výrobci představují většinový podíl celkové výroby CD-R ve Společenství v době šetření, v tomto případě více než 60 %. Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. Níže jsou dále uváděni jako "výrobní odvětví Společenství".
E. ÚJMA
1. Spotřeba Společenství
(53) Spotřeba Společenství byla vypočtena z objemu tržeb za CD-R vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, z objemu tržeb dvou společností, které spolupracovaly nedostatečně a proto nebyly součástí výrobního odvětví Společenství, objemu tržeb společnosti, která poskytla pouze obecné informace, z informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, z údajů Eurostatu o objemech dovozu pocházejícího z jiných třetích zemí a z odhadu tržeb zbývajících nespolupracujících výrobců Společenství, založeného na údajích shromážděných Komisí při posuzování přípustnosti uvedené stížnosti.
(54) Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že spotřeba Společenství od roku 1998 do doby šetření významně vzrostla (o 1759000 tisíc jednotek). Podrobněji řečeno, velmi vzrostla od roku 1998 do roku 2000 a v roce 2001 dosáhla vrcholu. Pak od roku 2001 do doby šetření poněkud klesla. Vývoj spotřeby je třeba posuzovat z hlediska skutečnosti, že CD-R jsou poměrně novým výrobkem. Pro širokou veřejnost se staly dostupné teprve v poslední době a zaplavily trh hlavně v letech 1997-1998. Od té doby byl růst poptávky po tomto paměťovém médiu dramatický. To vysvětluje skutečnost, že řada ukazatelů, např. spotřeba, zaznamenává vysoký růst.
Spotřeba Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 459166 | 1172950 | 2017557 | 2461271 | 2218563 |
Index | 100 | 255 | 439 | 536 | 483 |
2. Dovoz CD-R do Společenství
a) Objem a tržní podíl dovozu pocházejícího z Indie
(55) Na základě údajů Eurostatu objem dovozu CD-R z Indie za sledovanou dobu drasticky vzrostl. Zatímco v letech 1998 a 1999 byl jejich dovoz nevýznamný, v době šetření představoval téměř 200 milionů jednotek. Růst dovozů byl zvlášť výrazný od roku 1999 do roku 2000 (dovoz vzrostl na násobek 26), je však třeba poznamenat, že tržní podíl indického dovozu byl v té době ještě na minimální úrovni, a dále od roku 2000 do roku 2001, kdy se objem dovozu zvýšil na desetinásobek. V důsledku toho se podle Eurostatu Indie stala v roce 2001 a během šetření druhou nejvýznamnější zemí vyvážející dotyčný výrobek do Společenství.
Dovoz | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 1184 | 712 | 18462 | 179904 | 196091 |
Index | 100 | 60 | 1559 | 15196 | 16563 |
(56) Tržní podíl dotyčné země vzrostl od roku 1998 do doby šetření z nuly na 9 %. Tento růst byl zvlášť výrazný od roku 2000 do roku 2001, kdy dosáhl 6 procentních bodů.
(57) Na růst indického tržního podílu je třeba pohlížet z hlediska vývoje růstu tržního podílu výrobního odvětví Společenství v době od roku 1998 do doby šetření. Zatímco tržní podíl Indie se zvýšil ve sledovaném období o 9 procentních bodů, tržní podíl Společenství se zvýšil za tutéž dobu pouze o 3,7 procentních bodů.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R | 0 % | 0 % | 1 % | 7 % | 9 % |
b) Vývoj cen
(58) Průměrná dovozní cena CD-R z Indie nejprve významně vzrostla od roku 1998 do roku 1999. Tato zvýšení cen pravděpodobně nebyla dost reprezentativní vzhledem k malým vyvezeným množstvím.
(59) Od roku 1999 ceny neustále klesaly až do roku 2001 (za tuto dobu celkem o 77 %). Pak se však od roku 2001 do doby šetření zvýšily, i když jen o 17 %, kdy cena za jednotku činila cca 0,33 EUR. Potom však od roku 2000 do roku 2001 dovozní ceny znovu výrazně klesaly. To bylo doprovázeno stejně masivním nárůstem objemů dovozu z Indie. Od roku 2000 do konce doby šetření tyto ceny klesly celkem o 59 %.
Jednotkové ceny | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 126 | 1227 | 823 | 285 | 334 |
Index | 100 | 975 | 654 | 226 | 265 |
Základ indexu 100 r. 2000 | | | 100 | 35 | 41 |
(60) Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že v době šetření byl jediným vyvážejícím výrobcem v Indii a že výrobu CD-R zahájil teprve v roce 1999. Podle toho jsou údaje Eurostatu, které použila Komise, zavádějící a nejsou správným základem pro hodnocení vývoje indických cen. Dále tvrdil, že tento přístup vede k uměle nafouknutému poklesu dovozní ceny od roku 2000 do doby šetření o 59 %.
(61) Jak je však zmíněno již v bodu odůvodnění 10, analýza trendů relevantních pro újmu zahrnuje delší časové období než je doba šetření (tj. sledované období). Kromě toho, jak je uvedeno níže, údaje Eurostatu ukazují podobnou tendenci, o jaké svědčí údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem samým.
(62) Abychom se však vyhnuli každé pochybnosti o použitém postupu, byly údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem prozkoumány a uvádí se níže v indexové formě, s vědomím, že tyto údaje jsou založeny na fiskálním roku, který trvá od dubna do března, oproti kalendářnímu roku, trvajícímu od ledna do prosince.
Index | Duben 1997 březen 1998 | Duben 1998 březen 1999 | Duben 1999 březen 2000 Finanční rok 2000 | Duben 2000 březen 2000 Finanční rok 2001 | Doba šetření |
Objemy | | | 100 | 711 | 2829 |
Tržní podíly | 0 % | 0 % | 0 % | 5 - 10 % | 10 - 15 % |
Jednotková cena | | | 100 | 38 | 46 |
(63) Na tomto základě objem dovozu CDR od indického vyvážejícího výrobce dramaticky vzrostl - od zahájení jeho výroby v roce 1999 do doby šetření se znásobil 28 krát. Jeho tržní podíl vzrostl od roku 2000 do doby šetření z nuly na více než 10 % a jeho prodejní cena se snížila od roku 2000 do doby šetření o 54 %.
(64) Výše uvedené trendy vývoje za dobu od roku 2000 do doby šetření jsou podobné trendům zjištěným na základě údajů Eurostatu za stejné období. Dále je prováděna analýza újmy na celostátním základě, která se nemá omezit na analýzu jedné společnosti. Protože není možno vyloučit, že během doby šetření vyráběli CD-R a vyváželi je do Společenství také další, neznámí indičtí výrobci, bylo rozhodnuto použít pro zjištění trendu relevantního pro analýzu újmy údaje Eurostatu. Závěry ohledně újmy se však zaměřují na dobu od roku 2000 do doby šetření, tj. dobu, během které dotyčný výrobce skutečně CD-R vyvážel. Za těchto okolností a z výše uvedených důvodů Komise rozhodla provést analýzu újmy na základě údajů Eurostatu.
c) Podtržení cen
(65) Za účelem přijetí rozhodnutí o podtržení cen byla analyzována ověřená data o cenách, která se vztahují na dobu šetření. Relevantními prodejními cenami výrobního odvětví Společenství jsou čisté ceny pro odečtení slev, rabatu a poplatků. V případech potřeby byly tyto ceny přizpůsobeny úrovni cen ze závodu, tj. bez nákladů na dopravné uvnitř Společenství. Porovnávané indické dovozní ceny jsou rovněž bez slev a rabatu a v případech potřeby jsou přizpůsobeny ceně CIF hranice Společenství.
(66) Po objasnění, o které požádal indický vyvážející výrobce, se potvrzuje - jak je uvedeno výše (viz bod odůvodnění 65) - že v případě potřeby bylo provedeno příslušné přizpůsobení prodejním cenám Společenství za účelem odečtu poplatků za autorská práva.
(67) Na základě odpovědí na dotazník by mohly být definovány jednotlivé řady výrobku CD-R pro účely srovnání podle těchto kritérií: kapacita paměti, typ zaznamenaných dat, povaha odrazné vrstvy, tištění a balení. Bylo však zjištěno - stejně jako v předcházejícím případě Tchaj-wanu - že fyzikální charakteristiky CD-R mají na prodejní ceny CD-R méně rozhodující vliv, zatímco balení se ukázalo být zvlášť vlivným kritériem pro účely srovnávání.
(68) Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny indických vyvážejících výrobců byly srovnávány na úrovni cen ze závodu a na hranici Společenství, a pokud jde o nezávislé klienty na trhu Společenství, v případě potřeby náležitě upravené.
(69) Na tomto základě byla u dovozů z Indie zjištěna existence podtržení cen. Úroveň podtržení, vyjádřená procentem průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, se pohybovala od 3,47 % do 66,25 %. Vážený průměr rozpětí podtržení cen činil 17,69 %. Kromě toho byl v důsledku ztrát způsobených výrobnímu odvětví Společenství a snížených cen zjištěn také významně ztrátový prodej.
(70) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že toto srovnání nebylo provedeno na náležité obchodní úrovni, protože převážná většina jeho vývozu do Společenství představovala tržby OEM (Original Equipment Manufacturers), zatímco výrobní odvětví Společenství je údajně zaměřeno hlavně na konečné uživatele a maloobchody.
(71) V první řadě je třeba poznamenat, že indická společnost definovala termín OEM v dosti širokém smyslu. Například do něj zahrnula také prodeje společnostem, které vyrábějí jiné výrobky než CD-R a které provádějí další prodej těchto CD-R pod svou vlastní obchodní značkou. Definice OEM, kterou použila indická společnost, neodpovídá definici, kterou obvykle používají orgány EU. Nicméně, i když by prodejům OEM byl dán široký smysl, který mu udělila indická společnost, byl by zjištěný vážený rozdíl podtržení průměrné ceny stále ještě významný, tj. asi 12 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
a) Předběžná poznámka
i) Účinek nedávného praktikování dumpingu
Výrobní odvětví Společenství se stále ještě zotavuje z důsledků nedávného praktikování dumpingu při dovozu CD-R pocházejících z Tchaj-wanu. Vzhledem k tomu, že nařízení 1050/2002 [5], kterým se ukládají konečná opatření proti dovozům z Tchaj-wanu, vstoupilo v platnost až v poslední době (v červnu 2002), výrobní odvětví Společenství ještě nebylo s to se plně zotavit.
ii) Zahájení výroby CD-R ve Společenství
(72) Jak je zmíněno v nařízení Komise (ES) č. 2479/2001 ze dne 17. prosince 2001, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz zapisovatelných kompaktních disků pocházejících z Tchaj-wanu [6], první vlnu instalování nových evropských zařízení lze zjistit kolem roku 1997, který je proto třeba považovat za rok zahájení, s nevyhnutelně vysokými výrobními náklady na jednotku a nízkým využitím kapacity. V roce 1999, po dosažení slušného rozsahu výroby a značného snížení výrobních nákladů, byly vyhlídky pro toto odvětví příznivé. To přivábilo další investice a nové účastníky trhu. Dále je třeba připomenout mimořádnou situaci na trhu, zmíněnou v bodu odůvodnění 54. Zvýšení spotřeby Společenství bylo ve sledovaném období dramatické, což vysvětluje, proč řada ukazatelů, např. objem výroby a tržeb, vykazuje vysoký růst.
b) Výroba, kapacita a využití kapacity
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
(73) Vzhledem ke zvýšení spotřeby Společenství produkce CD-R ve výrobním odvětví Společenství ve sledované době neustále rostla, a to v průměru o 80 milionů jednotek ročně od roku 1998 do doby šetření. Tento růst byl zvlášť vysoký v letech 1999 a 2000 (+74 %) a od roku 2000 do roku 2001 (+30 %), avšak v době šetření se zpomalil (+4 %).
(74) Vývoj výrobní kapacity měl stejnou tendenci jako vývoj výroby. Od roku 1998 do doby šetření výrobní kapacita vzrostla na pětinásobek. Příčinou jejího zvýšení od roku 1998 do konce roku 1999 byly hlavně značné investice do strojů a zařízení, které byly provedeny v zahajovacím období a byly v souladu s překotným vzrůstem spotřeby. Od roku 2001 však byl růst kapacity omezený a lze ho vysvětlit hlavně investicemi do nahrazení strojního zařízení první generace novým a efektivnějším zařízením.
(75) Následkem souběžného vývoje výroby a kapacity se využití kapacity od roku 1998 do doby šetření zvýšilo o necelé tři procentní body.
c) Objem tržeb, prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny, tržní podíly a růst
Tržby ve Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Objem (v tis. jednotek) | 44621 | 124041 | 168594 | 279445 | 296743 |
Index | 100 | 278 | 378 | 626 | 665 |
Tržní podíly | 9,7 % | 10,6 % | 8,4 % | 11,4 % | 13,4 % |
Index | 100 | 109 | 86 | 117 | 138 |
Prodejní cena (EUR/tis. jednotek) | 997 | 941 | 633 | 417 | 406 |
Index | 100 | 94 | 63 | 42 | 41 |
(76) Objem tržeb výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období významně zvýšil. Od roku 1998 do doby šetření se objem tržeb výrobního odvětví Společenství zvýšil 6,6 krát, tj. o asi 250 mil. jednotek. Tento růst objemu tržeb je však třeba posuzovat z hlediska vývoje spotřeby Společenství, která se zvýšila ve sledovaném období o 1759 mil. jednotek. Je však třeba poznamenat, že zatímco se jejich objem v roce 2001 oproti roku 2000 zvýšil o 66 %, od roku 2001 do doby šetření se zvýšil jen o 6 %.
(77) Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období snížily o 59 %. Snížení bylo zvláště výrazné od roku 2000 do doby šetření, kdy se prodejní ceny snížily o 36 %.
(78) Analýza se při hodnocení faktorů ovlivňujících domácí ceny zaměřila hlavně na snížení poptávky od roku 2001 do doby šetření a na výrobní náklady. Vzhledem k tomu, že ceny subvencovaných dovozů byly na trhu Společenství velmi nízké, se má za to, že snižování poptávky samo o sobě nemělo převažující vliv na ceny, protože snižování ceny bylo způsobeno snížením nízkých cen dovozů z Tchaj-wanu po uložení antidumpingových opatření. Jak je uvedeno níže (v bodu odůvodnění 90), od roku 1998 do doby šetření výrobní náklady neustále klesaly. Normálně, za korektních tržních podmínek by takové snížení mělo přímý dopad na ziskovost. V tomto případě však tomu tak nebylo, přičemž, jak se uvádí v bodu odůvodnění 91, ziskovost byla kladná pouze jednou, v roce 1999, a zůstala záporná až do doby šetření.
(79) Od roku 1998 do doby šetření, kdy tržby výrobního odvětví Společenství představovaly 13,4 % spotřeby Společenství, získalo výrobní odvětví Společenství tržní podíl 3,7 procentních bodů.
d) Zásoby
(80) Zásoby CD-R vlastní výroby ke konci roku 1999 významně vzrostly a ještě vyšší úrovně dosáhly ke konci roku 2001. To je důsledkem té skutečnosti, že objem tržeb vzrostl o méně než se očekávalo. Během doby šetření představovaly zásoby, vyjádřené procentem výroby CD-R, až 15 %.
Zásoby | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
V tisících jednotek | 6976 | 18763 | 64724 | 66956 | 58817 |
Index | 100 | 269 | 928 | 960 | 843 |
(81) Vyvážející výrobce tvrdil, že ocenění zásob, které provedla Komise, je nesprávné, protože do svých údajů údajně zahrnula výši zásob tří společností spojených s tchajwanskými výrobci a že tyto společnosti zvýšily své zásoby CD-R vlastní výroby, aby absorbovaly velká množství CD-R dovezených z Tchaj-wanu před uložením antidumpingových opatření.
(82) Nejprve je třeba připomenout, že jedna ze společností zmíněných indickým vyvážejícím výrobcem nebyla zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství, protože nedostatečně spolupracovala v řízení.
(83) Pokud jde o další dvě společnosti zmíněné indickým výrobcem, zásoby CD-R vlastní výroby jedné z nich byly v době, kdy zahájila nákupy dotyčného výrobku, nejnižší za celou dobu od roku 1998 do doby šetření a její podíl na celkových vyčíslených zásobách výrobního odvětví Společenství je zanedbatelný. Proto se její zásoby CD-R vlastní výroby uměle nezvýšily jejími nákupy a navíc významně neovlivnily údaje o vývoji zásob výrobního odvětví Společenství.
(84) Pokud jde o třetí zmíněnou společnost, je třeba poznamenat, že ta vstoupila na trh CVD-R až v roce 2000 a dokud její výrobní zařízení nebyla v plném provozu, musela uspokojovat poptávku nakoupenými výrobky. To potvrzuje i ta skutečnost, že využití její výrobní kapacity bylo nejvyšší za celou sledovanou dobu, kdy začala nakupovat, takže neměla jinou možnost, než uspokojovat každou další poptávku prostřednictvím nákupu.
(85) Dále bylo tvrzeno, že jedna ze dvou zmíněných společností úmyslně snížila svou výrobu, aby absorbovala své nákupy tchajwanských CD-R vyrobených před uložením antidumpingových opatření.
(86) Je však třeba poznamenat, že nákupy této společnosti byly zahájeny značnou dobu před zahájením antidumpingového šetření na Tchajwanu (tj. v roce 2000, zatímco zahájení šetření bylo zveřejněno v roce 2001). Je proto nepravděpodobné, že tyto nákupy byly provedeny za účelem vyhnutí se placení antidumpingových cel a proto je třeba považovat je za způsob doplnění sortimentu výrobků obdobným výrobkem. Navíc tyto nákupy se od roku 2000 do roku 2001 snížily o více než 25 %.
(87) Konečně indický vyvážející výrobce tvrdil, že ačkoli zásoby výrobního odvětví Společenství vyjádřené procentem jeho výroby CD-R představovaly během doby šetření 15 %, v nařízení Komise (ES) 2479/2001 o uložení opatření vůči Tchaj-wanu, byl uveden za rok 2000 údaj 20 %, který znamená zlepšení výše zásob od roku 2000 do doby šetření o 25 %.
(88) V tomto ohledu sice došlo od roku 2000 do doby šetření k malému zvýšení, které má však daleko ke zvýšení o 25 % uvedenému vyvážejícím výrobcem; kromě toho je třeba poukázat na to, že údaje z obou šetření nejsou srovnatelné, protože definice výrobního odvětví Společenství není u obou těchto šetření stejná.
(89) Vzhledem ke všem výše uvedeným důvodům byla zmíněná tvrzení zamítnuta.
e) Výrobní náklady a ziskovost
(90) Celkové jednotkové výrobní náklady se od roku 1998 do doby šetření významně snížily (o 55 %). V důsledku zlepšení a jemného vyladění výrobního procesu bylo výrobní odvětví Společenství schopno neustále snižovat své výrobní náklady, které představovaly během doby šetření asi 80 % plných nákladů na produkci CD-R.
(91) Ziskovost výrobního odvětví Společenství se přes jeho úsilí o zvyšování jeho konkurenceschopnosti snižováním nákladů od roku 1998 do doby šetření snížila o 9 procentních bodů. Zpočátku se zvýšila - od roku 1998 do roku 1999, kdy byla shledána kladnou. Pak v roce 2000 opět klesla na ztrátovou úroveň, kterou měla v roce 2000 (tj. -1 %), v roce 2001 klesla o dalších 11 procentních bodů a v době šetření vykazovala ztrátovost v rozsahu 11 %. Proto ani významné snížení nákladů, k němuž došlo od roku 2000 do doby šetření (tj. o 30 %), nepostačovalo k vyrovnání snížení cen o 36 %, k němuž došlo v témž období.
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Výrobní náklady (v ECU/EUR na CD) | 1,01 | 0,75 | 0,64 | 0,47 | 0,45 |
Index | 100 | 75 | 63 | 47 | 45 |
Ziskovost | -1,11 % | 19,93 % | -1,03 % | -12,59 % | -10,93 % |
f) Investice, výnosy investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Investice (v tis. ECU/EUR) | 29410 | 58666 | 34586 | 12710 | 14317 |
Index | 100 | 199 | 118 | 43 | 49 |
Výnosy investic | -1 % | 27 % | -1 % | -19 % | -18 % |
Peněžní tok (v tis. ECU/EUR) | 8983 | 38643 | 20510 | 6667 | 6472 |
(92) Hlavní investice byly provedeny během roku 1998, v zahajovací fázi činnosti výrobního odvětví Společenství, v roce 1999 a během části roku 2000, kdy proběhla druhá investiční vlna, inspirovaná tehdejšími příznivými tržními podmínkami.
(93) Vzhledem k dramatickým změnám tržních podmínek a zvláště k poklesu tržních prodejních cen byla v roce 2000 realizace nových investičních rozhodnutí do velké míry odložena nebo zrušena, a to i přes další zvýšení spotřeby Společenství.
(94) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že údaje o investicích nejsou v souladu s údaji o výrobě a kapacitě, které vykazují tendenci růstu. Navíc tvrdil, že uvedené údaje o investicích za dobu šetření udávají částku pouze 14 mil. EUR, zatímco podle odpovědi jednoho dodavatele strojního zařízení na nedůvěrný dotazník měl tento dodavatel sám prodat evropským výrobcům CD-R v době šetření zařízení za celkovou sumu 17 mil. EUR.
(95) Zaprvé je třeba připomenout, že vývoj investic a vývoj výroby se liší, protože mezi nákupem dotyčného zařízení a začátkem výroby je několikaměsíční posun. Kromě toho je zvýšení výroby také výsledkem seřízení a zlepšení výrobního procesu a nikoli nutně jen nového zařízení. Pokud jde o kapacitu, je třeba poznamenat, že kapacita použitá jako ukazatel újmy je technická kapacita, která je také v jednotlivých letech rozdílná následkem technických problémů a/nebo rozhodnutí vedení založených na tržních projekcích, aniž by to mělo jakýkoli dopad na počet strojních zařízení.
(96) Zadruhé, pokud jde o dodavatele, ověřovací návštěva v jeho prostorách ukázala, že údaje poskytnuté v jeho odpovědi na dotazník nelze přímo srovnávat s údaji o investicích výrobního odvětví Společenství a že jsou nesprávné, protože zaprvé zahrnují evropské klienty a nejen výrobce výrobního odvětví Společenství, a zadruhé zahrnují nejen prodej výrobcům CD-R, ale také prodej dalším klientům, zejména výrobcům optických disků.
(97) Výnos investic vyjádřený jako vztah mezi čistými zisky výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou jeho investic sledoval trend ziskovosti a snížil se z -1 % v roce 1998 na -18 % během doby šetření.
(98) Peněžní toky výrobního odvětví Společenství, i když byly kladné, nebyly dostatečné ke krytí odpisů, hodnotových korekcí a nákupů. Od roku 1999 se přitom peněžní tok neustále snižoval.
(99) Šetřením bylo zjištěno, že ve sledovaném období se pro výrobní odvětví Společenství stalo stále obtížnější opatřovat si kapitál, v důsledku jeho finanční situace, a zejména jeho zhoršené ziskovosti.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Zaměstnanost | 409 | 658 | 885 | 967 | 984 |
Index | 100 | 161 | 216 | 236 | 241 |
Průměrné náklady na zaměstnance (v tis. ECU/EUR) | 30 | 33 | 34 | 34 | 39 |
Index | 100 | 108 | 114 | 114 | 129 |
Produktivita (počet CD na zaměstnance) | 185 | 262 | 338 | 403 | 410 |
Index | 100 | 141 | 182 | 217 | 221 |
(100) Zaměstnanost na dotyčný výrobek se za sledované období více než zdvojnásobila. Toto zvýšení bylo spojeno s instalováním nové kapacity. Produktivita na zaměstnance v období od roku 1998 do doby šetření neustále rostla a zvýšila se od roku 1998 na dvojnásobek. Průměrná mzda na zaměstnance se za sledované období zvýšila o 29 %.
h) Rozsah subvence
(101) Při uvážení velkého objemu a nízkých cen dovozů z Indie nelze považovat vliv subvence na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.
4. Závěr o újmě
(102) Během sledované doby objem dovozů z Indie při nízkých cenách významně vzrostl. Jejich tržní podíl se zvýšil z nuly na 9 %, ačkoli indické dovozní ceny od roku 1998 do roku 1999 vzrostly, následně pak klesaly, ne však na úrovně roku 1998. Je na místě poznamenat, že tento růst indického dovozu a pokles prodejní ceny byly zvláště výrazné v době od roku 2000 do doby šetření. Objemy dovozu se v té době zdesateronásobily a dovozní ceny klesly o 59 %, přičemž v době šetření podtrhly prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (které byly ztrátové) v průměru asi o 17,7 %.
(103) Některé ekonomické ukazatele situace výrobního odvětví Společenství, zejména výroba CD-R, instalovaná výrobní kapacita a využití kapacity, objem tržeb, tržní podíl, výrobní náklady, zaměstnanost a produktivita vykázaly za sledovanou dobu pozitivní výsledky. Tyto pozitivní výsledky však byly víc než vyrovnány řadou jiných ukazatelů, které se během této doby dramaticky zhoršily, zejména průměrné prodejní ceny, zásoby, investice, výnosy investic a peněžní tok.
(104) Snížení výrobních nákladů spojené se zvýšením produktivity umožnilo výrobnímu odvětví Společenství v roce 1999 dosáhnout ziskovosti, avšak další snižování nákladů nepostačovalo ke kompenzování výrazného snížení prodejních cen, které vedlo v době šetření k podstatným finančním ztrátám.
(105) Vezmou-li se v úvahu všechny výše uvedené faktory, zejména skutečnost, že výrobnímu odvětví Společenství bylo zabráněno mít prospěch ze svého snižování nákladů, že programy investování do CD-R byly významně omezeny následkem trendů poklesu prodejních cen, že stlačené prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly podtrženy indickými dovozy a finančními ztrátami během doby šetření, má se za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu.
F. PŘÍČINA ÚJMY
1. Úvod
(106) Podle čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda subvencované dovozy CD-R pocházející z Indie způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v rozsahu, který lze klasifikovat jako podstatný. Kromě subvencovaných dovozů byly prozkoumány také další známé faktory, které mohly současně poškozovat výrobní odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že taková možná újma způsobená těmito jinými faktory nebude připisována subvencovaným dovozům.
(107) Při analýze tohoto příčinného vztahu je třeba mít na paměti, že dříve byl přijat názor, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobily dovozy pocházející z Tchaj-wanu. Dobou tchajwanského šetření byl kalendářní rok 2000 a prozatímní opatření v oblasti dovozů pocházejících z Tchaj-wanu byla přijata v prosinci 2001. Dovozy z Indie však byly přítomny na trhu Společenství ve významných objemech v roce 2001 a v době šetření, jinými slovy hned po době šetření provedeném pro účel tchajwanského řízení. Vzhledem k tomuto časovému vývoji je třeba závěry v současném případě chápat v souvislosti se závěry tchajwanského řízení.
2. Účinek subvencovaných dovozů
(108) Spotřeba CD-R ve Společenství ve sledovaném období dramaticky vzrostla, a to ze 459 mil. CD-R v roce 1998 na 2218 mil. CD-R v době šetření. Tržby výrobního odvětví Společenství rostly podobným tempem, zatímco subvencované dovozy pocházející z Indie se ve stejné době významně více zvýšily a dosáhly v době šetření 196 mil. jednotek, což odpovídá zvýšení tržního podílu z nuly na 9 %. V témž období zvýšilo výrobní odvětví Společenství svůj tržní podíl o pouze 3,7 procentních bodů, tj., z 9,7 % na 13,4 %, což odpovídá tržbám za 297 mil. jednotek v době šetření. Navíc dovozy z Indie převzaly část tržního podílu ztraceného Tchaj-wanem po uložení prozatímních cel Tchaj-wanu v prosinci 2001.
(109) Ačkoli indické dovozní ceny ve sledovaném období vzrostly, je třeba mít na paměti, že objemy dovozu z Indie nebyly významné až do konce roku 2000, kdy se objem dovozu začal značně zvyšovat. Od roku 2000, kdy indický dovoz poprvé dosáhl 1 % spotřeby Společenství, do doby šetření, kdy představoval 9 % spotřeby Společenství, indické dovozní ceny klesly o 59 %. Podle údajů Eurostatu byly indické dovozní ceny v roce 2001 až 32 % pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství. V době šetření byly stále ještě 18 % níž pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství a zjištěný vážený průměr rozpětí podtržení cen představoval přibližně 17,7 %.
(110) Navíc, i když indické dovozní ceny vzrostly od roku 2001 do doby šetření asi o 17 %, je třeba mít na paměti, že tento vzrůst nepostačoval ke kompenzaci prudkého poklesu cen o 65 %, k němuž došlo od roku 2000 do roku 2001. Výsledný celkový cenový trend vykazuje značný pokles, což prokazuje, i při přihlédnutí k významnému zvýšení spotřeby Společenství, negativní dopad na trh. Kromě toho chování cen dovolilo indickým dovozům získat během dvou let devítiprocentní podíl trhu Společenství.
(111) Indický vyvážející výrobce nesouhlasil s touto analýzou a zdůraznil, že indický dovoz se stal významným až po roce 2000 a že od roku 2000 do doby šetření získalo výrobní odvětví Společenství 5 procentních bodů tržního podílu. Dále popíral skutečnost, že od roku 2000 do doby šetření indické ceny klesly o 59 % a tvrdil, že tento pokles byl uměle podhodnocen použitím údajů Eurostatu. Ze stejných důvodů zpochybňoval pokles indických prodejních cen v roce 2001 oproti roku 2000 o 65 %.
(112) Je sice pravda, že od roku 2000 do doby šetření se tržní podíl výrobního odvětví Společenství zvýšil o pět procentních bodů, avšak indický tržní podíl se v témž období zvýšil více, a to o 8 procentních bodů. Pokud jde o cenu, bylo v bodu odůvodnění 63 konstatováno, že i když se vezmou v úvahu údaje vyvážejícího výrobce samého, snížení jeho cen od roku 2000 do roku 2001 a od roku 2001 do doby šetření, jsou výsledná čísla velmi blízko k výsledkům zjištěným na základě údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že použití údajů tohoto výrobce by cenovou tendenci významně nezměnilo, bylo jeho tvrzení z tohoto důvodu zamítnuto.
(113) Proto byl přijat závěr, že od roku 2000 vyvíjely dovozy z Indie významný tlak na snížení cen na trhu Společenství a že tyto levné subvencované dovozy měly podstatný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizovanou ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování.
3. Vliv dalších faktorů
a) Vývoj spotřeby
(114) Za sledovanou dobu se spotřeba Společenství zvýšila asi o 1759 mil. jednotek. Vývoj spotřeby tedy nepřispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
b) Dovozy z jiných třetích zemí
(115) Byla posouzena otázka, zda k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství mohly vést nebo přispět i jiné faktory než subvencované dovozy z Indie, a zejména, zda k této škodlivé situaci mohly přispět dovozy z jiných zemí než z Indie.
i) Tchaj-wan
(116) Pokud jde o dovozy z jiných zemí, nařízením (ES) č. 1050/2002 již bylo stanoveno, že dovozy obdobného výrobku z Tchaj-wanu byly dumpingové a v letech 1997-2000 způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Dovozy z Tchaj-wanu ještě dále rostly od roku 2000 do roku 2001 a mírně poklesly od roku 2001 do doby šetření. Dobou šetření antidumpingového řízení, které vedlo k zavedení antidumpingových opatření na dovozy CD-R pocházejících z Tchaj-wanu, byl sice rok 2000, avšak vzhledem k tomu, že prozatímní cla byla uložena teprve v prosinci 2001, nelze vyloučit, že dovozy z Tchaj-wanu byly ještě do prosince 2001 také dumpingové a proto tvořily část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství od roku 2000 do části doby šetření.
(117) Indický spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že na trhu Společenství určují cenu tchajwanští výrobci, a že tato indická firma je nucena se jim přizpůsobit. Indické dovozní ceny se však snížily v takové míře, že indické dovozy nejenže byly schopny čelit tchajwanské konkurenci, ale také od roku 2000 do doby šetření získat více než osmiprocentní tržní podíl a převzít část tržního podílu, který Tchaj-wan ztratil od roku 2001 do doby šetření. Na trhu charakterizovaném transparentností a pružností cen měly nízké ceny indických dovozů významný vliv na cenovou situaci ve Společenství. Proto, ačkoli dovozy z Tchaj-wanu ve sledované době ovlivňovaly trh Společenství alespoň do prosince 2001, nebyly takové, že by byly s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a výslednou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(118) Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen v roce 2001 byl důsledkem velkého objemu dovozu tchajwanských CD-R v posledním čtvrtletí roku 2001, a to jednak vzhledem k vyhlídce na pravděpodobné uložení antidumpingových cel na tchajwanský dovoz, jednak proto, že tchajwanští vývozci vyvezli velké objemy CD-R, které se kvůli nízké úrovni jejich technických charakteristik měly právě stát zastaralými.
Tato otázka byla prozkoumána na základě měsíčních statistik Eurostatu.
Na základě údajů Eurostatu v tunách bylo zjištěno, že objemy dovezené každý měsíc z Tchaj-wanu od září do prosince 2001 byly dvakrát vyšší než měsíční objemy dovezené v pěti předchozích měsících, tj. od dubna do srpna 2001. Na základě údajů Eurostatu převedených na počty jednotek bylo zjištěno, že počet CD-R dovezených do Společenství z Tchaj-wanu měsíčně byl od září do prosince o 72 % vyšší než od dubna do srpna. Jednotková cena za kus byla však podle tohoto zjištění v průměru o 15 % vyšší během posledních čtyř měsíců roku 2001 než od dubna do srpna 2001. Proto, ačkoli objemy od září do prosince 2001 vzrostly, byly tyto dovozy uskutečněny také při vyšších cenách. Toto konkrétní zvýšení objemu od září do prosince 2001 není s to vyvrátit příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
Indický vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že sortiment výrobků tchajwanského dovozu se od září 2001 náhle změnil a že podíl výrobků zasílaných bez obalu se více než zdvojnásobil na úkor podílu výrobků v obalech, což vedlo k ještě vyšším objemům a k nižším jednotkovým cenám. Tato hypotéza je však neopodstatněná, protože tato společnost sama uváděla, že toto zvýšení tchajwanského dovozu bylo provedeno za účelem likvidace zásob výrobků, u nichž je pravděpodobné, že se stanou zastaralými. Tyto výrobky tedy musely být vyrobeny a tedy také prodány před zářím 2001, a pokud ke změně struktury balení skutečně došlo, je pak pravděpodobné, že k ní došlo v době několika měsíců před zářím 2001. Nejdůležitější však je, že nebyl předložen žádný důkaz potvrzující tuto změnu modelu vývozu. Tento argument byl proto zamítnut.
ii) Další třetí země
(119) Pokud jde o jiné země než o Tchaj-wan a Indii, objem jejich vývozu se od roku 1998 do doby šetření zvýšil jen v malé míře (o 3 %). Těmito dalšími vyvážejícími zeměmi jsou Japonsko, Hongkong, Švýcarsko, Čína a Singapur, jejichž tržní podíly v době šetření představovaly v souhrnu jen 10 % trhu Společenství.
(120) Dovoz z Japonska, který byl tradičně významný vzhledem ke skutečnosti, že výrobní proces CD-R vynalezly dvě japonské společnosti (Sony a Tai Yuden) spolu s firmou Philips, klesl během doby šetření o 20 % a Japonsko se stalo pouze třetím nejvýznamnějším dovozcem na trh Společenství. Objemem daleko zaostalo za dovozem z Tchaj-wanu a Indie.
Dovoz (v tis.jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 111447 | 612539 | 1248133 | 1545258 | 1262327 |
Index | 100 | 550 | 1120 | 1387 | 1133 |
Jiné třetí země | 227330 | 296673 | 702865 | 220675 | 233546 |
Index | 100 | 131 | 309 | 97 | 103 |
Z toho:
Japonsko | 80089 | 128640 | 195903 | 59549 | 63916 |
Index | 100 | 161 | 245 | 74 | 80 |
Hongkong | 2414 | 6536 | 8678 | 29457 | 42210 |
Index | 100 | 271 | 359 | 1220 | 1748 |
Švýcarsko | 5086 | 8204 | 18139 | 40874 | 39316 |
Index | 100 | 161 | 357 | 804 | 773 |
Čína | 845 | 3746 | 12352 | 25208 | 33793 |
Index | 100 | 443 | 1461 | 2982 | 3998 |
Singapur | 53267 | 71220 | 56863 | 29587 | 20248 |
Index | 100 | 134 | 107 | 56 | 38 |
(121) Tržní podíl dovozů pocházejících ze třetích zemí, kromě Tchajwanu a Indie, se od roku 1998 do doby šetření snížil o 39 procentních bodů, a to na 11 %. Proto dovozy z těchto zemí nemohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 24 % | 52 % | 62 % | 63 % | 57 % |
Index | 100 | 215 | 255 | 259 | 234 |
Jiné třetí země | 50 % | 25 % | 35 % | 9 % | 11 % |
Index | 100 | 51 | 70 | 18 | 21 |
Z toho:
Japonsko | 17 % | 11 % | 10 % | 2 % | 3 % |
Index | 100 | 63 | 56 | 14 | 17 |
Hongkong | 1 % | 1 % | 0 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 106 | 82 | 228 | 362 |
Švýcarsko | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % |
Index | 100 | 63 | 81 | 150 | 160 |
Čína | 0 % | 0 % | 1 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 173 | 333 | 556 | 827 |
Singapur | 12 % | 6 % | 3 % | 1 % | 1 % |
Index | 100 | 52 | 24 | 10 | 8 |
Ceny dovozů pocházejících ze třetích zemí, na které se antidumpingová opatření nevztahují, se snížily od roku 1998 do doby šetření o 22 %, i když výše poklesu je u každé z nich jiná. Průměrná cena některých třetích zemí je sice nižší než indické ceny, avšak indické průměrné ceny jsou v průměru o 34 % nižší než průměrné ceny dovozů pocházejících z jiných třetích zemí kromě Tchaj-wanu. Posuzujeme-li konkrétněji průměrné ceny dovozů pocházejících z Hongkongu, Švýcarska a Číny, u nichž byly v době šetření zjištěny nižší ceny než u Indie, je třeba si všimnout, že objem indických dovozů je 5 až 6 krát vyšší než objem dovozů každé z těchto tří zemí. Kromě toho připomínáme, že tyto tři země měly malý tržní podíl během celé sledované doby a v době šetření jednotlivě držely tržní podíl 2 %, který z hlediska objemů dovozů z Tchaj-wanu a Indie není dostatečně významný k ovlivnění trhu Společenství.
Průměrná cena dovozů (v eurech/tis. jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 563 | 436 | 312 | 246 | 258 |
Index | 100 | 78 | 55 | 44 | 46 |
Jiné třetí země | 653 | 623 | 210 | 544 | 507 |
Index | 100 | 95 | 32 | 83 | 78 |
Z toho:
Japonsko | 1196 | 886 | 421 | 1149 | 999 |
Index | 100 | 74 | 35 | 96 | 84 |
Hongkong | 387 | 606 | 528 | 132 | 146 |
Index | 100 | 157 | 137 | 34 | 38 |
Švýcarsko | 643 | 538 | 261 | 205 | 212 |
Index | 100 | 84 | 41 | 32 | 33 |
Čína | 928 | 694 | 296 | 205 | 218 |
Index | 100 | 75 | 32 | 22 | 23 |
Singapur | 388 | 353 | 278 | 378 | 511 |
Index | 100 | 91 | 72 | 98 | 132 |
c) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Vývoz (v tis. jednotek) | 5246 | 15332 | 27739 | 28678 | 28180 |
Index | 100 | 292 | 529 | 547 | 537 |
(122) Objem vývozu se během sledovaného období zvýšil, od roku 2000 je však stabilní. Vzhledem k tomu, že vývoz CD-R do třetích zemí je nadále poměrně málo významnou činností výrobního odvětví Společenství (během doby šetření představoval 9 % prodeje vlastních CD-R nezávislým klientům ve Společenství), má se za to, že tato vývozní činnost pravděpodobně nepřispěla k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
d) Nákupy z jiných třetích zemí
(123) Je třeba připomenout, že ve sledované době výrobní odvětví Společenství nedováželo dotyčný výrobek z Indie.
(124) Šetření ukázalo, že během sledované doby výrobní odvětví Společenství nakupovalo CD-R z jiných zdrojů za účelem reagování na tržní poptávku. Celkové nákupy představovaly v roce 199840 % celkových tržeb, avšak v době šetření jen 31 % celkových tržeb.
(125) Bylo zjištěno, že objem nakoupených CD-R se v poměru k objemu vlastní produkce výrobního odvětví Společenství snížil. Kromě toho, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství prodávalo jak CD-R vlastní výroby, tak nakoupené CD-R za stejnou cenu, a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný důkaz o tom, že nákupní cena pro výrobní odvětví Společenství byla vyšší než výrobní náklady, nemohla skutečnost, že některé CD-R byly předtím nakoupeny vedle výroby vlastních CD-R, významně přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(126) Nákupy byly provedeny hlavně k nahrazení chybějící výrobní kapacity v jednotlivých obdobích, zvláště proto, že jedna ze společností zahrnutých v definici výrobního odvětví Společenství vstoupila na trh až v roce 2000 a musela uspokojit poptávku nakoupenými výrobky před uvedením svého výrobního zařízení do plného provozu. Nákupy je třeba chápat také jako důsledek akcionářských vztahů mezi některými společnostmi Společenství a společnostmi ve třetích zemích.
(127) Vzhledem k výše uvedenému neměly nákupy výrobního odvětví Společenství z jiných zemí než z Indie takovou povahu, aby mohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
(128) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nakoupilo CD-R v množství rovnajícím se 31 % celkových tržeb je v rozporu s tvrzením, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné. Poukázal na to, že podle údajů antidumpingového řízení ohledně Tchaj-wanu představoval tento podíl v roce 2000 jen 22,1 %.
(129) Je však třeba připomenout, že rozsah výrobního odvětví Společenství není v tomto šetření stejný, jaký byl v šetření ohledně Tchaj-wanu. Dvě společnosti, které mají majetkové vztahy se zahraničními společnostmi, patří do výrobního odvětví Společenství, zatím co v šetření ohledně Tchaj-wanu do něj nepatřily. Dále je třeba připomenout, že v šetření ohledně Tchaj-wanu tento podíl v roce 1998 vzrostl na 44 % a v letech 1997-2000 představoval v průměru 33 %. Proto má výše nákupů v současném šetření stejný rozsah, jaký měla v šetření ohledně Tchaj-wanu.
(130) Jak je vysvětleno výše, v každém případě se nakoupené CD-R prodávaly za stejnou cenu, za jakou se prodávaly CD-R vlastní výroby a nemohly se podílet na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
e) Konkurence jiných paměťových médií
(131) Šetření prokázalo, že konkurence jiných paměťových médií, zejména DVD a/nebo CD-RW byla v době šetření ještě velmi omezená, a tedy neměla žádný významný vliv na prodejní ceny dotyčného výrobku.
f) Celosvětová nadměrnost kapacity
(132) Bylo analyzováno, zda mohla újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit celosvětová nadměrnost kapacity. Ačkoli se uznává, že nabídka CD-R za sledovanou dobu celosvětově převýšila poptávku, je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě zaměřeno hlavně na trh Společenství, kde byla kapacita ještě pod úrovní poptávky. Je proto nepravděpodobné, že celosvětově nadměrná kapacita způsobila újmu výrobnímu odvětví Společenství. Kdyby však přesto měla být považována za příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo také to, že celosvětová nadměrná kapacita existovala již v letech 1999, 2000 a 2001, kdy indická společnost vstoupila na trh instalováním rozsáhlé kapacity a zahájením výroby. Proto vliv rozsáhlého indického dovozu na trh Společenství za těchto okolností zhoršil situaci na trhu Společenství.
g) Vrácení státní podpory
(133) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že jeden navrhovatel nedosáhl ziskovosti, může vyplývat z jeho povinnosti vrátit státní podporu podle rozhodnutí Komise 2000/796/ES ze dne 21. června 2000 o státní podpoře poskytnuté Německem společnosti CDA Compact Disc Albrechts GmbH, Durynsko [7]. Je však třeba poznamenat, že údaje uvedené v bodu odůvodnění 91 a použité pro účely této analýzy nejsou tímto rozhodnutím Komise ovlivněny. Kdyby vrácení státní podpory mělo být bráno v úvahu, byla by finanční situace dotyčné společnosti horší.
h) Poplatky za autorská práva
(134) Poplatky za autorská práva jako prvek výrobních nákladů pochopitelně ovlivňují ziskovost všech výrobců CD-R. Zaprvé je však třeba poznamenat, že jak vyvážející výrobce, tak výrobci ve výrobním odvětví Společenství mají řádné povolení majitelů autorských práv a musí platit příslušné poplatky. To však samo nemůže vysvětlit rozdíl v ceně u indických CD-R a CD-R vyrobených výrobním odvětvím Společenství, ani finanční ztráty výrobního odvětví Společenství. Zadruhé, ziskovost výrobního odvětví Společenství představovala v roce 1999 přibližně 20 %, v době, kdy autorské poplatky již byly splatné, avšak předtím, než vyvážející výrobce zahájil své vývozy do Společenství. Autorské poplatky samy proto nemohly způsobit újmu. Konečně, jako je tomu u všech ostatních nákladů spojených s výrobou CD-R, skutečnost, že subvencované dovozy vyvíjely tlak na snižování cen, mohla bránit výrobnímu odvětví Společenství v přenášení nákladů na autorské poplatky na spotřebitele. To však bylo v tomto případě důsledkem újmy a ne její příčinou. Vzhledem k tomu nelze placení autorských poplatků považovat za okolnost vyvracející příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
i) Jiné faktory
(135) Některé strany tvrdily, že dotyčná újma mohla vyplynout z údajného zneužití dominantního postavení. Toto tvrzení však nebylo potvrzeno žádným formálním rozhodnutím na základě šetření vedeného příslušnými orgány, a proto nemůže být akceptováno.
(136) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že výroba CD-R není ve Společenství životaschopná v důsledku vysokých výrobních nákladů a zvláště vysokých nákladů na pracovní síly. Je na místě připomenout, že jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se od roku 1998 do doby šetření snížily o 59 % a že výrobní odvětví Společenství bylo v roce 1999 ziskové, tj. v době, kdy uvedená indická společnost ještě na trhu Společenství nebyla a přesto, že výrobní náklady Společenství byly v té době o 68 % vyšší než v době šetření.
Dále lze připomenout, že výrobní proces je ve Společenství i v Indii stejný, zejména proto, že indický výrobce používá evropské strojní zařízení a také některé suroviny dovezené ze Společenství.
Pokud jde o rozdíly v nákladech na pracovní síly, šetření ukázalo, že výroba CD-R je kapitálově intenzívní, a protože je plně automatizovaná, nevyžaduje mnoho pracovních sil. Vlastně jen poslední stadium výrobního procesu, tj. balení, vyžaduje pracovní síly, avšak jen v omezeném rozsahu. Připomeňme rovněž, že produktivita zaměstnanců výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období zdvojnásobila.
Konečně je třeba poznamenat, že v poslední době některé tchajwanské společnosti začaly vyrábět CD-R ve Společenství, což naznačuje, že tato výroba ve Společenství je pravděpodobně životaschopná a zisková bez ohledu na náklady na pracovní síly, jestliže bude na trhu Společenství obnovena korektní hospodářská soutěž. Proto se uvedené tvrzení zamítá.
Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen na trhu Společenství způsobila ta skutečnost, že spotřební cyklus CD-R dosáhl zralého stadia, charakterizovaného klesajícími cenami, klesajícími výrobními náklady a vstupem dalších konkurentů na tento trh.
Ačkoli spotřební cyklus CD-R může vysvětlit část poklesu cen, během šetření se ukázalo, že nízké ceny indických dovozů měly na tomto trhu, charakterizovaném transparentností a cenovou pružností, významný vliv.
(137) Indický spolupracující vyvážející výrobce také tvrdil, že výrobní odvětví Společenství vstoupilo na trh CD-R příliš pozdě, v době, kdy prodejní ceny již klesly.
Je třeba poznamenat, že indický vyvážející výrobce sám zahájil výrobu CD-R daleko později než výrobní odvětví Společenství a logicky měl čelit ještě větším potížím při vstupu na tento trh v době, kdy ceny již byly nízké a kdy všichni konkurenti svou zahajovací etapu již ukončili. Tento argument byl proto zamítnut.
(138) Tatáž indická společnost tvrdila, že výrobní odvětví Společenství je příliš rozdrobené a není schopno dosahovat úspory z rozsahu, protože jde o malé výrobní jednotky. Je však pozoruhodné, že jedna ze dvou společností, které považuje indický výrobce ve svých připomínkách za největší společnosti a tudíž samy o sobě schopné dosahovat úspory z rozsahu, podpořila stížnost, spolupracovala v šetření a bylo u ní zjištěno, že utrpěla újmu podobně jako ostatní výrobci, kteří jsou součástí výrobního odvětví Společenství. Pokud jde konkrétněji o úspory z rozsahu a/nebo lepší podmínky, které by indický výrobce údajně byl schopen dosahovat pro své nákupy surovin, informace poskytnuté dodavateli surovin a/nebo strojního zařízení během ověřovacích návštěv to nemohly potvrdit. Argument úspor z rozsahu byl proto zamítnut.
(139) Dále je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství je nové, protože jak bylo uvedeno v nařízení (ES) č. 2479/2001, zahájilo výrobu teprve v roce 1997. Od počátku trpělo újmu, která mu byla způsobena nejprve dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu, jak je uvedeno ve výše uvedeném nařízení, a později muselo čelit cenovému tlaku vyvíjenému indickými dovozy.
4. Závěr o příčině
(140) Vzhledem k výše uvedenému se přijímá závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Společenství, která je charakterizována snížením prodejních cen, investic, výnosu investic a peněžního toku, jakož i významnými ztrátami, byla způsobena dotyčnými subvencovanými dovozy. Vliv jiných faktorů, zejména dovozu z Tchaj-wanu a spotřebního cyklu dotyčného výrobku, na negativní vývoj prodejních cen výrobního odvětví Společenství byl pouze částečný a nebyl s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou tím utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(141) Na základě výše uvedené analýzy, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých důsledků subvencovaných dovozů, se vyslovuje závěr, že tyto jiné faktory jako takové nevyvrací skutečnost, že odhadnutou újmu je třeba připsat subvencovaným dovozům.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(142) Byla prozkoumána otázka, zda přes závěr o existenci škodlivého subvencování existují podstatné důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto případě není v zájmu Společenství přijmout opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení a na základě všech předložených důkazů byl posouzen účinek možných opatření na všechny zájmy, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí opatření.
(143) Za účelem odhadnutí pravděpodobného dopadu přijetí nebo nepřijetí opatření byly vyžádány informace ode všech zainteresovaných účastníků. Dotazníky byly zaslány pěti navrhovatelům z řad výrobců Společenství, osmnácti dalším společnostem, které jsou známy jako výrobci ve Společenství, jednomu sdružení spotřebitelů a devíti dodavatelským společnostem. Kromě zmíněných pěti navrhovatelů z řad výrobců Společenství poslali dostačující odpovědi také čtyři další výrobci. Čtyři dodavatelé odpověděli na dotazník a sdružení spotřebitelů poslalo své stanovisko.
(144) Vzhledem k velkému počtu dovozců ve Společenství a za účelem usnadnění rozhodnutí Komise o tom, zda je nutné výběrové šetření, byli všichni nezávislí dovozci nebo jejich zástupci požádáni, aby se ohlásili do 15 dní od zahájení řízení a poskytli základní informace o svých dovozech na trh Společenství a o dalším prodeji na tento trh. Přihlásily se dvě společnosti a poskytly požadované informace. K doplnění těchto informací jim byl zaslán dotazník, na který však ani jedna z nich nedala odpověď.
(145) Tyto odpovědi a stanoviska byly základem pro analýzu zájmů Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(146) Je třeba připomenout, že výrobci Společenství byli již v minulosti významně poškozeni dovozy CD-R z Tchaj-wanu, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 1050/2002. V roce 2000 pět evropských výrobců zcela skončilo s výrobou CD-R a dva další učinili totéž v roce 2001.
(147) Výrobní odvětví Společenství bylo životaschopné a je schopné zásobovat velkou část trhu pro výrobek, který představuje základní datový nosič pro velký počet uživatelů počítačů.
(148) Je třeba také poznamenat, že výroba paměťových médií je oblastí, která má technický význam pro Společenství jako celek. Výrobní technologie a zkušenosti získané výrobním odvětvím Společenství ve výrobě CD-R jsou a nadále budou základnou pro další inovace ve výrobě jiných souvisejících výrobků paměťových médií. Pro výrobní odvětví Společenství je zachování životaschopnosti v odvětví CD-R ekonomickým předpokladem pro účast na rostoucím trhu s dalšími paměťovými médii. Mezi dotyčným výrobkem a jinými výrobky - datovými paměťovými médii, např. CD-RW a DWD, existují důležité synergie v oblasti tržeb. Proto je velmi důležité, aby výrobní odvětví Společenství nabízelo dotyčný výrobek svým klientům a rozšířilo škálu svých výrobků.
(149) Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Společenství popsaným v bodech odůvodnění 102 až 105, zvláště pokud jde o utrpěné ztráty, se má za to, že při absenci opatření proti škodlivému subvencování by se finanční situace výrobního odvětví Společenství pravděpodobně zhoršila, a je pravděpodobné, že výroba ve Společenství by se snížila a že uživatelé/spotřebitelé by byli významně a v rostoucí míře závislí na dovozu.
(150) Nepřijetí konečných opatření v současném řízení by přitížilo zhoršující se situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizované ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování. Rovněž by podkopalo efektivnost antidumpingových opatření uložených na dovozy téhož výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu. To značně ohrožuje další existenci tohoto odvětví. Jestliže by toto odvětví bylo nuceno ukončit výrobu, Společenství by bylo téměř zcela závislé na zdrojích dodávek ze třetích zemí v rychle se rozvíjející oblasti zvyšujícího se technologického významu. Protože cílem přijetí vyrovnávacích opatření je obnovit korektní hospodářskou soutěž na trhu Společenství, bylo by to v zájmu výrobního odvětví Společenství, které přes utrpěnou újmu v zásadě prokázalo svou životaschopnost.
(151) Konečně, vyrovnávací cla ve spojení s pokračujícím úsilím o snížení výrobních nákladů mohou jen pomoci výrobnímu odvětví Společenství k zotavení se z finančních ztrát, což je předpoklad pro účast na rostoucím trhu jiných paměťových médií.
3. Zájmy dalších výrobců Společenství
(152) Ti tři výrobci Společenství, kteří nebyli považováni za výrobce patřící do výrobního odvětví Společenství, se vyslovili nicméně ve prospěch vyrovnávacích cel.
4. Zájmy dodavatelů Společenství
(153) Jak je již vysvětleno v bodu odůvodnění 143, devět společností, které dodávaly indickému vyvážejícímu výrobci a/nebo výrobnímu odvětví Společenství, zaslaly Komisi dopisy a tvrdily, že každé opatření by bylo proti jejich vlastnímu zájmu. Za účelem hlubšího zhodnocení pravděpodobného dopadu možných opatření na jejich podnik jim byl zaslán dotazník. Pouze čtyři z těchto společností odpověděly a argumentovaly proti uložení vyrovnávacích cel.
(154) Šetření však ukázalo, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný. Je proto pravděpodobné, že každé další zmenšení počtu výrobců a/nebo zhoršení situace výrobního odvětví Společenství by nejen mělo negativní důsledky pro zaměstnanost a investice ve výrobním odvětví Společenství samém, ale by mohlo spustit řetězovou reakci mezi dodavateli surovin a strojního zařízení. Kromě toho šetření ukázalo, že důsledky antidumpingových opatření uložených vůči dotyčnému výrobku pocházejícímu z Tchaj-wanu, která byla asi dvojnásobně vyšší než navržená vyrovnávací cla v současném šetření, neměly na dodavatele významný dopad.
(155) Vyvážející výrobce tvrdil, že subvence, na kterou se toto nařízení zaměřuje, prospěla evropským dodavatelům investičního zboží. Podle této společnosti by v případě přijetí vyrovnávacích opatření byly zrušeny zakázky, s vážnými důsledky pro evropské dodavatele strojního zařízení.
(156) V tomto ohledu lze připomenout, že když byly konečné závěry oznámeny všem dotyčným stranám, žádný spolupracující dodavatel výše vysvětlené závěry nenapadl, to znamená, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný a že je pravděpodobné, že každé zmenšení počtu výrobců Společenství a/nebo zhoršení jejich situace může mít řetězový efekt na dodavatele surovin a strojního zařízení. Na druhé straně je pravděpodobné, že dopad vyrovnávacího cla, jak je již vysvětleno výše, nebude mít na činnost dodavatelů významný přímý dopad.
5. Zájem dovozců
(157) V šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce.
(158) Skutečnost, že v šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce, vede k závěru, že pokud by byla přijata opatření, nebudou mít žádný významný dopad na situaci nezávislých dovozců a obchodníků s CD-R ve Společenství.
6. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(159) Hlavními uživateli CD-R jsou pořizovatelé kopií a koneční spotřebitelé. Pořizovatelé kopií v tomto šetření nepředložili svá vyjádření. Proto se má za to, že případné zvýšení nákladů v tomto odvětví lze považovat při srovnání s celkovými náklady za zanedbatelné.
(160) Navíc by nepřijetí opatření vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Společenství, jehož zánik by omezil nabídku a konkurenci na úkor pořizovatelů kopií a spotřebitelů.
(161) Pokud jde o spotřebitele, byla kontaktována organizace evropských spotřebitelů ("BEUC"), která pak zaslala své stanovisko. Ačkoli tato organizace byla proti uložení cel, neposkytla žádný prvek, který by prokazoval, že antidumpingová cla uložená na CD-R pocházející z Tchaj-wanu měla významný vliv na spotřebitele. I kdyby byla založena na nejhorší hypotéze, tj. že vyrovnávací cla budou přenesena plně na spotřebitele, znamenala by zvýšení o méně než 3 setiny eura na CD-R pocházející z Indie. Dokonce ani při tomto scénáři, při snížení cen na trhu Společenství od roku 1998 a při navržené úrovni opatření se neočekávají žádné větší důsledky na konečného spotřebitele.
(162) Je třeba také poznamenat, že nic nenasvědčuje tomu, že obnovení otevřených a korektních tržních podmínek zabrání výrobcům ve třetích zemí účastnit se hospodářské soutěže na trhu Společenství nebo, v důsledku toho, sníží kvalitu a pestrost nabídky. I když je pravdou, že výroba ve Společenství v současné době není schopna uspokojovat poptávku po dotyčném výrobku, vyrovnávací opatření by pouze odstranila narušování hospodářské soutěže, které vyplývá ze subvencování, a tedy nepředstavuje překážku pro uspokojování neuspokojené poptávky dodávkami ze třetích zemí za korektní ceny. Ostatně, pokud úroveň vyrovnávacích opatření bude odpovídat míře subvence, avšak bude nižší než částka potřebná k plnému pokrytí újmy, bude vyloučen pouze nekorektní prvek zvýhodnění ceny vývozce.
(163) Navíc dotyčný výrobek může být nadále dovážen z jiných zemí. Je třeba poznamenat, že tržní podíl držený zeměmi, na které se nevztahují vyrovnávací opatření, by se mohl v budoucnu zvýšit díky skutečnosti, že dodávání CD-R na trh Společenství zeměmi, které se neuchylují k praktikám subvencí, bylo v minulosti méně atraktivní v důsledku silného cenového tlaku vyvíjeného Indií a Tchaj-wanem. Proto je vysoce pravděpodobné, že pokud bude korektní hospodářská soutěž obnovena, země neuchylující se k praktikám subvencí zvýší svou účast na trhu Společenství.
(164) To naznačuje, že zavedením opatření nebudou nepatřičně postiženi ani uživatelé ani spotřebitelé.
7. Závěr o zájmu Společenství
(165) Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že uložení konečných vyrovnávacích opatření by nebylo proti zájmu Společenství.
H. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstranění újmy
(166) Vzhledem k závěrům přijatým ve vztahu k subvenci, újmě, příčině a zájmu Společenství je třeba přijmout konečná opatření za účelem zabránění způsobení další újmy výrobnímu odvětví Společenství subvencovanými dovozy.
(167) Za účelem stanovení úrovně konečných opatření byly vzaty v úvahu jak zjištěné rozpětí subvence, tak výše újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(168) Konečná opatření je třeba uložit na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené těmito dovozy, bez překročení zjištěného rozpětí subvence. Při výpočtu částky cla nezbytného k odstranění účinků škodlivých subvencí bylo předpokládáno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho náklady a dosáhnout celkový zisk před zdaněním, který by mohl být rozumně dosažen za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci subvencovaných vývozů, z tržeb za obdobný výrobek ve Společenství. Pro tento výpočet byla použita stejná zisková marže před zdaněním, jaká byla použita v antidumpingovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. 8 % obratu.
(169) Nezbytné zvýšení cen bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočty podtržení s neškodlivou cenou různých vzorů prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Neškodlivá cena za vzor byla získána připočtením výše uvedené ziskové marže 8 % k výrobním nákladům na vzor. Výrobní náklady byly rekonstruovány podle jednotlivých vzorů na základě prodejní ceny, ke které byly připočteny ztráty. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly vyjádřeny procentem celkové hodnoty CIF dovozu. Tyto rozdíly byly ve všech výše uvedených případech nad zjištěným rozpětím subvence.
2. Konečná opatření
(170) Vzhledem k tomu, že úroveň odstranění újmy je vyšší než zjištěné rozpětí subvence, konečná opatření by měly být založeny na zjištěném rozpětí subvence. S přihlédnutím k vysokému stupni spolupráce a aby účinnost opatření nebyla podkopána, by se sazba konečného vyrovnávacího cla pro Indii měla stanovit ve výši 7,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovozy zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie, v současnosti kódu KN ex85239000 (kód TARIC 8523900010).
2. Sazba konečného cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je 7,3 %.
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 2. června 2003.
Regulamento (CE) n.o 960/2003 do Conselho
de 2 de Junho de 2003
que institui um direito de compensação definitivo sobre as importações de discos compacto para gravação (CD-R) originários da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2026/97 do Conselho, de 6 de Outubro de 1997, relativo à defesa contra as importações que são objecto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia(1) ("regulamento de base"), e, nomeadamente, o seu artigo 15.o
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
1. Presente processo
(1) Em 17 de Maio de 2002, a Comissão anunciou, através de aviso publicado no Jornal Oficial das Comunidades Europeias(2), o início de um processo anti-subvenções relativo às importações na Comunidade de discos compactos para gravação (a seguir designados CD-R) originários da Índia, tendo iniciado um inquérito.
(2) O início de um processo anti-dumping paralelo relativo às importações do mesmo produto originário do mesmo país foi anunciado num aviso publicado no O início de um processo anti-dumping paralelo relativo às importações do mesmo produto originário do mesmo país foi anunciado num aviso publicado no Jornal Oficial das Comunidades Europeias(3) na mesma data.
(3) O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em Abril de 2002 pelo Comité dos Produtores Europeus de CD-R ("CECMA"), agindo em nome dos produtores que representam uma parte importante da produção comunitária total de CD-R. A denúncia continha elementos de prova de subvenção do produto considerado e do prejuízo importante daí resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início do processo.
(4) A Comissão notificou do início do processo os produtores comunitários autores da denúncia, bem como os outros produtores comunitários conhecidos, o produtor-exportador, os importadores e as associações de utilizadores conhecidas como interessadas e os representantes da Índia. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5) O Governo da Índia, o único produtor-exportador da Índia durante o período de inquérito, bem como o autor da denúncia e outros produtores comunitários, importadores, associações de consumidores e fornecedores apresentaram as suas observações por escrito. Foram concedidas audições a todas as partes que o solicitaram dentro do prazo acima referido e que alegaram existirem razões especiais para serem ouvidas.
(6) Algumas partes alegaram que os produtores comunitários não satisfaziam os requisitos do n.o 8 do artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 2026/97 e que o início do inquérito não se justificava. A este propósito, cumpre referir que ambos os limiares obrigatórios para iniciar o inquérito, designadamente os limiares de 25 % e de 50 % estabelecidos no n.o 8 do artigo 10.o, tinham sido atingidos e, por conseguinte, o início do inquérito era justificado.
(7) Foi alegado que um dos produtores comunitários autores da denúncia não deveria ser tido em conta para a determinação da representatividade dos autores da denúncia, uma vez que esta empresa havia, alegadamente, perdido o direito de produzir o produto considerado por razões inerentes aos direitos de propriedade intelectual.
(8) Cumpre referir que essa empresa produzia e vendia de facto o produto considerado no mercado comunitário durante o período de inquérito e que colaborou no presente inquérito. O facto de este produtor estar envolvido numa acção judicial não implica que seja automaticamente excluído da definição da indústria comunitária. Verificou-se, para além disso, que a empresa havia interposto recurso contra a decisão do Tribunal segundo a qual teria perdido a sua licença. Uma vez que não havia sido adoptada uma decisão final, não era de qualquer forma possível concluir que o produtor tivesse perdido definitivamente o direito de produzir CD-R. A alegação foi, por conseguinte, rejeitada.
(9) A Comissão, através de questionários enviados a todas as partes conhecidas, procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de uma determinação da subvenção, do prejuízo e do interesse comunitário. A este propósito, a Comissão efectuou inspecções às instalações do Governo da Índia em Nova Deli e das seguintes empresas:
a) Produtor-exportador da Índia
- Moser Baer India Ltd., Nova Deli, Índia
b) Produtores comunitários
- Computer Support Italcard S.R.L., Milão, Itália
- C.D.A Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Alemanha
- CPO Magnetic Products B.V., Oosterhout, Países Baixos
- Fuji Magnetics G.m.b.H., Kleve, Alemanha
- Mitsui Advanced Media S.A., Ensisheim, França
- MPO Media S.A.S, Averton, França
- TDK Recording Media Europe S.A., Bascharage, Luxemburgo
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Alemanha
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irlanda
- Multimedia Info-Tech Ltd., Belfast, Irlanda do Norte
c) Fornecedores comunitários
- Bayer AG, Leverkusen, Alemanha
- Steag Hamatech, Sternenfels, Alemanha
(10) O inquérito sobre as práticas de subvenção e o prejuízo abrangeu o período de 1 de Abril de 2001 a 31 de Março de 2002 (a seguir designado "período de inquérito"). A análise das tendências pertinentes para efeitos da avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 1998 e o final do período de inquérito (a seguir designado "período em causa").
2. Medidas provisórias
(11) Dada a necessidade de examinar, de forma mais aprofundada, certos aspectos das subvenções, não foram instituídos direitos de compensação provisórios sobre os CD-R originários da Índia.
3. Processo subsequente
(12) As partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a instituição de direitos de compensação definitivo. Foi-lhes igualmente concedido um período para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações. As observações apresentadas oralmente e por escrito pelas partes interessadas foram devidamente tomadas em consideração, tendo as conclusões sido alteradas sempre que tal se revelou necessário.
4. Medidas em vigor sobre as importações de CD-R originários de Taiwan
(13) Em Junho de 2002, pelo Regulamento (CE) n.o 1050/2002(4), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de CD-R originários de Taiwan.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14) O produto em causa é o mesmo produto do processo anti-dumping relativo a Taiwan, ou seja, discos compactos para gravação (CD-R), presentemente classificados no código NC ex 8523 00 00.
(15) Um CD-R é um disco de policarbonatos, revestido de uma camada de corante, de uma camada de material reflector de ouro ou de prata e de uma camada protectora. Os discos deste tipo só podem ser gravados uma vez, razão pela qual são considerados do tipo "WORM" (Write Once Read Many). O disco é um suporte óptico para armazenamento de dados digitais ou de música. A gravação é executada expondo a camada de corante a um raio laser infravermelho num gravador de CD-R.
Os CD-R são diferenciados consoante o tipo de dados armazenados (armazenamento de dados ou armazenamento de música), a capacidade de memória, a camada metálica reflectora (essencialmente de prata) e o facto de terem ou não material impresso. São também vendidas várias qualidades do produto que é comercializado em diversos tipos de embalagens.
As mais frequentes são caixas de dimensões normalizadas ou finas contendo um CD-R, embalagens de plástico retráctil contendo 10 a 100 CD-R, caixas contendo 10 a 100 CD-R, invólucros contendo um CD-R embalado em celofane, cartão, bolsas de papel, etc.
Embora os vários tipos de CD-R vendidos possam ter usos e níveis de qualidade diferentes, não existem diferenças significativas nas características físicas e técnicas de base dos diversos tipos de discos. Por conseguinte, para efeitos do presente inquérito, são considerados como um único produto.
2. Produto similar
(16) O inquérito demonstrou que os CD-R produzidos e vendidos no mercado interno da Índia têm características físicas e técnicas de base e usos semelhantes aos exportados deste país para a Comunidade. Do mesmo modo, os CD-R produzidos pelo autor da denúncia e por outros produtores comunitários e vendidos no mercado comunitário têm características físicas e técnicas de base e usos semelhantes aos exportados do país em causa para a Comunidade.
(17) Consequentemente, os CD-R vendidos no mercado interno da Índia e exportados para a Comunidade e os CD-R produzidos e vendidos na Comunidade são considerados um produto similar na acepção do n.o 5 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. SUBVENÇÕES
1. Introdução
(18) Com base nas informações contidas na denúncia e nas respostas ao questionário que enviou, a Comissão investigou os regimes seguintes que envolvem alegadamente a concessão de subvenções à exportação:
i) - Regime aplicável ao imposto sobre o rendimento (Income Tax Exemption Scheme - ITES);
ii) - Regime das zonas francas industriais para a exportação/unidades orientadas para a exportação (Export Processing Zones/Export Oriented Units - EPZ/EOU).
(19) Para além destes dois regimes, o autor da denúncia enumera três outros regimes - o regime de créditos sobre os direitos de importação concedidos após exportação, o regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações e o regime de licença antecipada - como fontes possíveis das subvenções concedidas aos produtores-exportadores indianos de CD-R. Todavia, o inquérito demonstrou que só existe um produtor-exportador indiano de CD-R a operar ao abrigo do regime de unidades orientadas para a exportação. Este produtor-exportador colaborou plenamente no inquérito e não beneficiou de nenhum outro regime para além dos enumerados no considerando 16. Efectivamente, não precisa de utilizar outros regimes, uma vez que obtém as mesmas vantagens ao abrigo do regime EOU. Por conseguinte, não é necessário proceder a uma avaliação destes regimes no âmbito do presente inquérito.
O regime relativo à isenção do imposto sobre o rendimento baseia-se na Lei de 1961 relativa ao imposto sobre o rendimento que é alterada anualmente pela lei financeira.
O regime EPZ/EOU actual baseia-se na Lei de 1992 relativa ao desenvolvimento e à regulamentação do comércio externo (Lei n.o 22 de 1992), que entrou em vigor em 7 de Agosto de 1992 (a seguir designada "lei relativa ao comércio externo"). A lei relativa ao comércio externo (secção 5) autoriza o governo da Índia a emitir notificações em matéria de política de exportação e de importação. Essas notificações estão resumidas nos documentos relativos à política de exportação e de importação que são emitidos quinquenalmente pelo Ministério do Comércio e objecto de actualização anual. Para o período de inquérito do presente processo, é pertinente um documento, designadamente, o plano quinquenal relativo ao período de 1.4.1997 a 31.3.2002. Além disso, o Governo da Índia também especificou os procedimentos que regem a política de comércio externo da Índia no "Manual dos Procedimentos de Exportação e de Importação 1.4.1997 - 31.3.2002" (Volume 1).
Regime aplicável ao imposto sobre os rendimentos
a) Base Jurídica
(20) A Lei de 1961 relativa ao imposto sobre o rendimento constitui a base jurídica do regime ITES. A lei, que é alterada anualmente pela lei financeira, define as bases para a cobrança de impostos, bem como para as diversas isenções/deduções que podem ser solicitadas. As empresas podem requerer, entre outras, as isenções abrangidas pelas secções 10A, 10B e 80HHC da lei, que prevêem uma isenção fiscal sobre as receitas das vendas para exportação.
b) Elegibilidade
(21) As isenções ao abrigo da secção 10A podem ser requeridas pelas empresas situadas nas zonas francas industriais para exportação (EPZ). As isenções ao abrigo da secção 10B podem ser requeridas pelas unidades orientadas para a exportação (EOU). As isenções ao abrigo da secção 80HHC podem ser requeridas por qualquer empresa exportadora.
c) Aplicação prática
(22) Para beneficiar das deduções/isenções fiscais acima referidas, uma empresa deve apresentar o pedido correspondente aquando da apresentação da sua declaração de impostos às autoridades fiscais no termo de cada ano fiscal. O ano fiscal decorre de 1 de Abril a 31 de Março. A declaração de imposto deve ser apresentada às autoridades o mais tardar no dia 30 de Novembro do ano em curso. A avaliação final pelas autoridades pode demorar até três anos a contar da data da apresentação da declaração. Uma empresa só pode solicitar uma das deduções previstas nas três secções acima referidas.
d) Conclusões sobre o regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção da exportação
(23) A alínea e) da lista exemplificativa das subvenções às exportações (anexo I do regulamento de base) refere-se à "isenção na totalidade ou em parte... dos impostos directos concedidos a título das exportações" como constituindo uma subvenção à exportação. Ao abrigo do regime aplicável ao imposto sobre os rendimentos, o Governo indiano oferece uma contribuição financeira à empresa ao renunciar a receitas públicas sob a forma de impostos directos que de outro modo seriam devidos se a empresa não solicitasse a isenção do imposto sobre o rendimento. Esta contribuição financeira confere uma vantagem ao beneficiário, ao reduzir os impostos sobre os rendimentos.
(24) A subvenção está subordinada por lei aos resultados de exportação, na acepção do n.o 4, alínea a), do artigo 3.o do regulamento de base, uma vez que isenta do imposto os lucros das vendas de exportação e é, por conseguinte, considerada como tendo carácter específico.
e) Cálculo do montante da subvenção
(25) A empresa investigada fabrica CD-R numa unidade orientada para a exportação, podendo por conseguinte solicitar uma isenção do imposto sobre o rendimento a título da secção 10B sobre lucros das vendas de exportação da unidade orientada para a exportação. Muito embora tenha incorporado, à sua declaração de impostos, um cálculo relativo à isenção contemplada na secção 10B, a empresa acabou por não reclamar esta isenção uma vez que a sua declaração de impostos não apresentava quaisquer lucros tributáveis para a empresa no seu conjunto durante o período de inquérito. Note-se que a empresa opera outras unidades de produtos diferentes para além da EOU. Todavia, os cálculos do imposto sobre o rendimento indicados na declaração de impostos da empresa e as especificações juntas demonstraram que a empresa aumentou a sua taxa de amortização de activos fixos substancialmente, transferindo os activos de uma categoria com uma taxa de amortização mais baixa (máquinas) no cálculo fiscal do ano anterior para uma categoria com uma taxa de amortização substancialmente mais alta (moldes) no cálculo fiscal do período de inquérito.
(26) A Comissão considera que a reclassificação dos activos para efeitos de tributação é juridicamente questionável, em especial porque a empresa reclassificou os activos exclusivamente para efeitos de tributação, não o tendo feito no que respeita aos seus registos contabilísticos, como parece ser exigido por lei. Efectivamente, tanto a lei indiana sobre as empresas (aplicável para efeitos contabilísticos) como a lei indiana relativa ao imposto sobre o rendimentos (aplicável para efeitos de tributação) prevêem a mesma taxa de amortização para a categoria na qual os activos foram reclassificados para efeitos de tributação. Por estes motivos, a Comissão solicitou explicações às autoridades fiscais indianas e à empresa. As autoridades fiscais não puderam fornecer quaisquer informações susceptíveis de esclarecerem a situação. A empresa alegou, inicialmente, que esta mudança era necessária para corrigir um erro de classificação de certos activos para efeitos fiscais em anos anteriores. No entanto, após divulgação das conclusões do inquérito, alegou que a mudança de categoria dos activos havia sido recomendada pelos seus assessores fiscais e que o seu objectivo consistia em reduzir os lucros tributáveis de modo a evitar o pagamento do imposto sobre o rendimento.
(27) Ao que parece, a empresa podia já ter acesso às vantagens pecuniárias por ela obtidas graças a esta reclassificação dos activos através das disposições da secção 10B da lei sobre o imposto sobre o rendimento. Para além disso, as vantagens que a empresa podia ter obtido a título da secção 10B sem recorrer à reclassificação questionável dos activos seriam idênticas às vantagens fiscais obtidas na sequência dessa reclassificação.
(28) A situação acima descrita demonstra que a empresa não beneficiou directamente de uma subvenção passível de medidas de compensação a título da secção 10B durante o período de inquérito. Para que uma subvenção seja passível de medidas de compensação é necessário que a mesma tenha sido efectivamente recebida pela empresa ou tenha sido tomada uma decisão no sentido de a conceder.
(29) Zonas francas industriais para a exportação/unidades orientadas para a exportação
a) Base Jurídica
(30) O regime de zonas francas industriais para a exportação/unidades orientadas para a exportação, introduzido em 1965, é um instrumento da "Política de Exportação e de Importação" que inclui incentivos à exportação. Durante o período de inquérito, este regime regia-se pelas notificações aduaneiras n.os 53/97 e 133/94. Estes regimes são descritos pormenorizadamente no capítulo 9 e no apêndice I do documento relativo à política de exportação e de importação para 1997/2002, assim como no respectivo manual de procedimentos.
b) Elegibilidade
(31) Em princípio, as empresas que se comprometam a exportar a totalidade da sua produção de bens e serviços podem beneficiar do EPZ/EOU. Uma vez obtido este estatuto, as empresas em questão podem beneficiar de determinadas vantagens. Na Índia, há quatro zonas francas industriais para a exportação (EPZ). As unidades orientadas para a exportação (UOE) podem estar situadas em qualquer local do território indiano As UOE são unidades francas que estão sob a vigilância dos funcionários aduaneiros, em conformidade com o disposto na secção 65 da lei relativa à alfândega. O produtor-exportador objecto do inquérito obteve o estatuto de EOU para a unidade de produção de CD-R. Embora se espere que, por norma, as empresas que operam no âmbito do regime EOU/EPZ exportem a totalidade da sua produção, o Governo da Índia autoriza que estas unidades vendam parte da sua produção no mercado interno sob determinadas condições.
c) Aplicação prática
(32) As empresas que pretendem beneficiar do estatuto de EOU ou que estejam situadas numa EPZ devem apresentar um pedido às autoridades competentes. Esses pedidos devem incluir dados pormenorizados sobre, designadamente, a previsão das quantidades de produção, o valor previsto das exportações, as necessidades de importação e as necessidades a nível nacional para os cinco anos seguintes. Caso as autoridades aceitem o pedido da empresa, esta será informada das modalidades e condições subjacentes a essa aceitação. As empresas nas ZFIE e nas UOE podem produzir qualquer produto. A autorização de empresa de uma ZFIE/UOE é válida durante um período de cinco anos, podendo ser renovada por períodos suplementares.
As unidades ZFIE e UOE podem beneficiar das seguintes vantagens:
i) Isenção dos direitos de importação sobre todos os tipos de mercadorias (designadamente, bens de equipamento, matérias-primas e produtos de consumo) necessários para o fabrico, produção, transformação ou utilizados em tais processos;
ii) Isenção de impostos especiais de consumo sobre mercadorias adquiridas no mercado interno;
iii) Isenção, até 2010, do imposto normalmente devido sobre os lucros auferidos nas vendas de exportação, em conformidade com as secções 10A ou 10B da lei relativa ao imposto sobre o rendimento (ver ITES acima);
iv) Reembolso do imposto nacional sobre as vendas, pago sobre mercadorias adquiridas no mercado interno;
v) Possibilidade de 100 % de participação estrangeira no capital;
vi) Facilidade de venda de uma parte da produção no mercado interno contra pagamento dos direitos aplicáveis, como derrogação do requisito geral de exportação da totalidade da produção.
(33) As EOU ou as empresas estabelecidas numa EPZ devem manter uma contabilidade, num formato especificado, de todas as importações em causa, do consumo e da utilização de todos os materiais importados, bem como de todas as exportações realizadas. Esta contabilidade deve ser apresentada periodicamente às autoridades competentes sempre que requerido.
(34) Devem igualmente assegurar uma percentagem mínima de receitas líquidas em divisas das exportações e dos resultados das exportações, tal como especificado no documento de política nessa matéria. Todas as actividades das unidades orientadas para a exportação ou das empresas situadas numa zona franca industrial para a exportação devem ser efectuadas em zonas sob fiscalização aduaneira.
d) Conclusões sobre as EPZ/EOU
(35) No âmbito do presente processo, o regime das EPZ/UOE foi utilizado para importar matérias-primas e bens de equipamento e para adquirir produtos no mercado interno. A Comissão verificou que o produtor-exportador em causa beneficiava de concessões relacionadas com a isenção de direitos aduaneiros sobre as matérias-primas e os bens de equipamento, bem como a isenção dos impostos especiais de consumo sobre mercadorias adquiridas de várias fontes no mercado interno. Por conseguinte, a Comissão examinou se essas concessões eram passíveis de medidas de compensação. A este respeito, a isenção de direitos aduaneiros aplicáveis às matérias-primas e aos bens de equipamento envolve a concessão de subvenções, uma vez que essas concessões constituem contribuições financeiras do Governo da Índia, sob a forma de renúncia a direitos de outro modo devidos, e que é conferida uma vantagem ao beneficiário. Dado que a concessão desta subvenção está subordinada, de acordo com a lei indiana, aos resultados da exportação na acepção do n.o 4, alínea a), do artigo 3.o do regulamento de base, considera-se que tem um carácter específico e, por conseguinte, é passível de medidas de compensação. No caso da isenção dos impostos especiais, verificou-se que o imposto sobre as aquisições pago por uma unidade que não é EOU é creditado como um draubaque (CENVAT) e utilizado para pagamento dos impostos especiais de consumo sobre as vendas no mercado interno. Deste modo, ao conceder a isenção do imposto especial de consumo sobre as aquisições efectuadas por uma unidade EOU, o Governo indiano não renuncia a receitas e, por conseguinte, a EOU não beneficia de uma vantagem adicional.
e) Cálculo do montante da subvenção
Isenção dos direitos de importação sobre as matérias-primas
(36) Se bem que se espere que a empresa que opera no âmbito do regime exporte a totalidade da sua produção, o regime permite que venda parte dessa produção no mercado interno sob determinadas condições. Durante a inspecção, a empresa pôde demonstrar que todas as matérias-primas importadas, isentas de direitos de importação, haviam sido utilizadas na produção das mercadorias de exportação ou, quando da venda no mercado interno dos produtos que as incorporavam, haviam sido respeitadas as condições pertinentes. Em particular, estabeleceu-se que os direitos aplicáveis pagos pela empresa sobre as vendas no mercado interno abrangiam todos os direitos isentados em relação às matérias-primas utilizadas para a produção dos produtos vendidos no mercado interno.
(37) Tendo em conta o que precede, concluiu-se que a isenção de direitos de importação sobre as matérias-primas foi concedida à empresa em causa em conformidade com as disposições dos anexos I e II do regulamento de base, especialmente porque não se verificaram reembolsos em excesso do direito de importação no presente caso. Por conseguinte, no presente caso, a empresa em causa não obteve nenhuma vantagem passível de compensação quando da importação de matérias-primas durante o período de inquérito.
Isenção dos direitos de importação sobre os bens de equipamento
(38) Contrariamente às matérias-primas, os bens de equipamento não são fisicamente incorporados nos produtos acabados. Para efeitos de cálculo, o montante da renúncia aos direitos é equivalente a uma subvenção em cada importação de bens de equipamento. Assim, a vantagem de que a empresa em causa beneficiou foi calculada com base no montante dos direitos aduaneiros não pagos sobre os bens de equipamento importados, repartindo-o pelo período que a empresa utilizou como período de amortização na sua contabilidade.
(39) O produtor-exportador alegou que o período de amortização de 13 anos previsto nos seus registos contabilísticos reflectia melhor a situação real da empresa uma vez que era conforme à lei indiana sobre as empresas e havia sido determinado pelos seus gestores e auditores. Referiu, para além disso, que no âmbito de outros inquéritos anti-subvenções havia sido utilizado, como base de repartição dessas vantagens, o método de amortização previsto nos registos contabilísticos. Também fez referência ao facto de um grupo informal de peritos da OMC em matéria de subvenções ter referido que se deveria dar preferência à utilização de dados contabilísticos em vez de períodos de amortização relacionados com os impostos para determinar a vida útil dos activos, uma vez que os dados contabilísticos têm mais probabilidade de reflectirem correctamente a duração deste período. O produtor-exportador salientou ainda que é incorrecto determinar o período de amortização com base no período utilizado para efeitos de tributação, que se baseia no método da amortização decrescente e não no método linear que se utiliza normalmente para este fim.
(40) O inquérito demonstrou, todavia, que a empresa forneceu informações contraditórias quanto à amortização dos activos em questão. A empresa alterou a classificação dos activos para efeitos de tributação, tendo os mesmos sido classificados como moldes em vez de máquinas e amortizados segundo o método decrescente. No entanto, a empresa continuou a classificar os mesmos activos como máquinas para efeitos contabilísticos, apesar do facto de a lei indiana sobre as empresas e a lei do imposto sobre o rendimento preverem que se utilize a mesma classificação para efeitos de tributação e de contabilidade. Se a empresa tivesse igualmente classificado os activos como moldes para efeitos contabilísticos, não poderia ter-lhes sido aplicado o período de amortização para as máquinas, ou seja, 13 anos. Nesse facto, o período de amortização teria sido seja de 6 anos, se fosse aplicado o método linear, ou, se tivesse sido utilizado o método decrescente, como no caso da declaração de rendimento para os moldes, cerca de 80 % do seu valor teria sido amortizado durante os três primeiros anos.
(41) Muito embora seja facto aceite que se podem utilizar diversos períodos de amortização para efeitos de tributação e contabilidade, não se considera aceitável classificar os activos como moldes para efeitos de tributação e como máquinas para efeitos contabilísticos. Os activos em questão podem ser máquinas ou moldes, mas não ambas as coisas ao mesmo tempo. Esta lógica é seguida pela legislação indiana pertinente, que estabelece uma classificação coerente tanto para efeitos contabilísticos como de tributação.
(42) Neste caso, a empresa aplicou, para efeitos de tributação, um método de amortização decrescente segundo o qual cerca de 80 % dos activos foram amortizados nos três primeiros anos. Por conseguinte, a questão está em determinar qual teria sido o período de amortização adequado se a empresa tivesse aceite as consequências da sua reclassificação para efeitos de tributação, tendo optado por uma classificação idêntica para efeitos contabilísticos.
(43) A este respeito, foram tidas em conta duas opções, ambas identificadas como opções possíveis no âmbito da lei indiana sobre as empresas: um período de amortização de seis anos através da aplicação de um método de amortização linear ou um método de amortização decrescente, segundo o qual os activos são amortizados, numa base do valor remanescente, a um ritmo de 40 % por ano. A empresa não manifestou qualquer preferência, tendo continuado a exigir a aplicação do período de amortização de 13 anos que havia sido aplicado às máquinas.
(44) Concluiu-se, a este respeito, que o método mais razoável para decidir qual o período de amortização mais adequado consistiria em ter em conta o que é normal para a indústria, atendendo no entanto às circunstâncias especiais desta empresa, que é muito rentável e efectua investimentos consideráveis no produto em causa. Deduz-se das informações obtidas no decurso do inquérito que a maioria das empresas têm vindo, ao longo de um período de tempo considerável, a registar prejuízos. Esta situação provoca uma diminuição dos investimentos e tende a ser acompanhada por períodos de amortização mais longos. O período de amortização médio para estas empresas deficitárias é de cerca de seis anos.
(45) No entanto, a situação do produtor-exportador é muito diferente da da maioria das empresas. A empresa é extremamente rentável e efectua, constantemente, grandes investimentos, pelo que o seu período de amortização deveria, logicamente, ser bastante mais baixo do que o da maioria das empresas. Considerou-se, por conseguinte, adequado aplicar um método de amortização decrescente, que permite uma amortização mais rápida do que o método linear. De referir que, no caso de investimentos regulares, o método de amortização decrescente previsto pela lei indiana das empresas e descrito no considerando 43 permite um ritmo de depreciação 30 % mais rápido do que o método linear equivalente ao longo de um período representativo de seis anos aplicável quando se utiliza o método linear. Isto corresponde a um período de 4,2 anos relativamente aos 6 anos para o método directo e foi este período mais curto que foi utilizado para repartir a vantagem obtida.
(46) Procedeu-se ao ajustamento do montante assim calculado, atribuível ao período de inquérito, tendo-lhe sido acrescentados juros durante o período de inquérito, a fim de determinar a vantagem total desse regime para o beneficiário. Tendo em conta a natureza desta subvenção, equivalente a uma subvenção concedida de uma só vez, considerou-se adequada a taxa de juro comercial a longo prazo em vigor na Índia durante o período de inquérito. O montante da subvenção foi então repartido pelo total do volume de negócios das exportações da EOU.
(47) O montante ad valorem definitivo da subvenção, determinado para a isenção de direitos de importação sobre os bens de equipamento para a empresa em causa durante o período de inquérito, foi de 7,3 %.
2. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(48) O montante definitivo das subvenções passíveis de medidas de compensação em conformidade com as disposições do regulamento de base, expresso ad valorem, para o produtor-exportador em causa é de 7,3 %. Tendo em conta que só existe um produtor-exportador indiano, esta conclusão aplica-se a todas as exportações indianas.
POSIÇÃO NUMA TABELA
D. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
1. Produção comunitária
(49) Durante o período de inquérito, as seguintes empresas fabricaram CD-R na Comunidade:
- cinco produtores autores da denúncia que colaboraram no processo;
- quatro produtores que não participaram na denúncia e que apoiaram o autor da denúncia e colaboraram no processo;
- dois produtores que não participaram na denúncia e que apoiaram o autor da denúncia, mas não colaboraram de forma suficiente no inquérito;
- um produtor que não participou na denúncia e que apoiou o autor da denúncia e forneceu informações gerais à Comissão;
- outros produtores que não participaram na denúncia nem colaboraram no processo.
(50) O facto de vários produtores comunitários que não participaram na denúncia terem colaborado no inquérito deu à Comissão a oportunidade de analisar mais aprofundadamente a sua situação em relação ao n.o 1 do artigo 9.o do regulamento de base. Verificou-se que alguns dos produtores que colaboraram (incluindo alguns que não participaram na denúncia inicial) tinham importado CD-R, mas não da Índia. Para além disso, uma parte considerável dessas aquisições havia sido efectuada apenas para satisfazer a procura do mercado a curto prazo enquanto se instalavam capacidades novas ou adicionais e representava uma percentagem relativamente baixa relativamente às vendas totais e à sua própria produção durante o período de inquérito. Não haviam por conseguinte razões para excluir essas empresas da definição de produção comunitária.
(51) Com base no que precede, considerou-se que os CD-R produzidos por todas essas empresas constituem a produção comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 9.o do regulamento de base.
2. Definição da indústria comunitária
(52) Tal como referido no considerando 49, nove produtores comunitários que apoiaram o autor da denúncia colaboraram plenamente no inquérito. Esses produtores representam um parte importante da produção comunitária total de CD-R durante o período de inquérito que, no presente caso, é superior a 60 %. Nesta base, considera-se que representam a indústria comunitária, na acepção do n.o 1 do artigo 9.o e do n.o 8 do artigo 10.o do regulamento de base. Esses produtores são a seguir designados "a indústria comunitária".
E. PREJUÍZO
1. Consumo comunitário
(53) O consumo comunitário foi calculado com base no volume de vendas da produção própria de CD-R da indústria comunitária, no volume de vendas das duas empresas que não colaboraram de forma suficiente no inquérito, não fazendo, por conseguinte, parte da indústria comunitária, no volume de vendas da empresa que forneceu informações gerais, nas informações fornecidas pelo produtor-exportador que colaborou no inquérito, nos dados de importação do Eurostat relativos aos volumes de importação originários de outros países terceiros e numa estimativa das vendas dos restantes produtores comunitários que não colaboraram, com base nas informações obtidas pela Comissão durante o inquérito relativo à aceitação da denúncia.
(54) Nesta base, o consumo comunitário aumentou significativamente entre 1998 e o período de inquérito (1759000 unidades). Mais especificamente, registou um aumento exponencial entre 1998 e 2000 para atingir o pico em 2001. Em seguida, diminuiu ligeiramente entre 2001 e o período de inquérito. A evolução do consumo deve ser analisada com base no facto de os CD-R serem produtos relativamente recentes. Só muito recentemente são comercializados em larga escala, tendo invadido o mercado essencialmente em 1997 e 1998. Desde então, a procura deste novo suporte de memória aumentou extraordinariamente o que explica o forte crescimento de determinados indicadores, como o consumo.
POSIÇÃO NUMA TABELA
2. Importação de CD-R na Comunidade
a) Volume e parte de mercado das importações originárias da Índia
(55) Com base nos dados do Eurostat, o volume das importações originárias da Índia aumentou exponencialmente durante o período considerado. Enquanto em 1998 e 1999 estas importações foram insignificantes, elevaram-se a cerca de 200 milhões de unidades durante o período de inquérito. O aumento das importações foi especialmente acentuado entre 1999 e 2000 (as importações aumentaram 26 vezes) muito embora se deva referir que a parte de mercado das importações indianas se encontrava ainda, na altura, a um nível de minimis e entre 2000 e 2001, quando os volumes aumentaram 10 vezes. Por conseguinte, segundo Eurostat a Índia tornou-se em 2001 e durante o período de inquérito, o segundo país de exportação mais importante do produto em causa para a Comunidade.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(56) A parte de mercado detida pelo país em causa passou de 0 % para 9 % entre 1998 e o período de inquérito. O aumento foi particularmente acentuado entre 2000 e 2001, quando subiu seis pontos percentuais.
(57) O crescimento da parte de mercado indiana deve ser analisado com base na evolução do crescimento da parte de mercado da indústria comunitária durante o período decorrente entre 1998 e o período de inquérito. Enquanto a parte de mercado indiana aumentou nove pontos percentuais durante o período em causa, a da indústria comunitária ficou pelos 3,7 pontos percentuais.
POSIÇÃO NUMA TABELA
b) Evolução dos preços
(58) O preço médio de importação dos CD-R originários da Índia aumentou, pela primeira vez, de forma significativa entre 1998 e 1999. No entanto, estes aumentos de preço não eram provavelmente muito representativos tendo em conta as quantidades exportadas.
(59) A partir de 1999 os preços diminuíram de forma constante até 2001 (num total de 77 % ao longo deste período) antes de aumentarem mais uma vez, se bem que apenas 17 %, entre 2001 e o período de inquérito, altura em que rondavam os 0,33 euros por unidade. Por conseguinte, entre 2000 e 2001 os preços das importações voltaram a registar uma diminuição drástica. Este fenómeno foi acompanhado por um aumento igualmente dramático do volume de importações da Índia. A diminuição dos preços verificada entre 2000 e o fim do período de inquérito elevou-se, globalmente, os 59 %.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(60) O produtor-exportador que cooperou alegou que era o único produtor-exportador na Índia durante o período de inquérito e que só havia iniciado a produção de CD-R em 1999. Os dados Eurostat utilizados pela Comissão eram, por conseguinte, errados, não constituindo uma base adequada para avaliar o desenvolvimento dos preços indianos. Por último, foi alegado que esta abordagem dá origem a uma diminuição artificial do preço de importação, de 59 %, entre 2000 e o período de inquérito.
(61) No entanto, como foi já referido no considerando 10, a análise das tendências relevantes em termos do prejuízo cobre um período mais longo do que o período de inquérito. Para além disso, como se poderá ver mais abaixo, os dados Eurostat apontam para uma tendência idêntica à que é revelada pelos valores fornecidos pelo mesmo produtor-exportador.
(62) Com efeito, para evitar quaisquer dúvidas quanto à abordagem adoptada, os valores fornecidos pelo produtor-exportador foram, de qualquer forma, examinados, sendo apresentados abaixo sob a forma de índices. É importante ter em conta que estes valores se baseiam no ano fiscal (por exemplo de Abril a Março) e não no ano civil (de Janeiro a Dezembro).
POSIÇÃO NUMA TABELA
(63) Nesta base, o volume das importações do produtor-exportador indiano aumentou de forma drástica, uma vez que entre o início da produção por este produtor-exportador específico em 1999 e o período de inquérito aumentou 28 vezes, tendo a sua parte de mercado passado de 0 para mais de 10 % entre 2000 e o período de inquérito e o seu preço de venda diminuído 54 % durante o mesmo período.
(64) As tendências acima descritas para o período decorrente entre 2000 e o período de inquérito são idênticas às que foram identificadas com base nos dados Eurostat para o mesmo período. Para além disso, a análise do prejuízo é efectuada numa base nacional e não deveria ser limitada à análise de uma só empresa. Uma vez que não se pode excluir a possibilidade de outros fabricantes indianos desconhecidos terem produzido e exportado CD-R para a Comunidade durante o período de inquérito, decidiu-se recorrer aos dados Eurostat para detectar a tendência relevante em termos da análise do prejuízo. No entanto, as conclusões no que respeita ao prejuízo incidiram no período decorrente entre 2000 e o período de inquérito, ou seja, o período durante o qual o produtor em causa exportou efectivamente CD-R. Nestas circunstâncias e pelos motivos acima indicados, a Comissão decidiu proceder à análise do prejuízo com base nos dados Eurostat.
c) Subcotação dos preços
(65) Para a determinação da subcotação dos preços, a Comissão analisou os dados dos preços relativos ao período de inquérito. Os preços de venda da indústria comunitária são preços líquidos, após a dedução dos descontos, abatimentos e impostos. Sempre que necessário, estes preços foram ajustados para um nível à saída da fábrica, ou seja, excluindo as despesas de frete na Comunidade. Os preços de importação indianos comparados são igualmente os preços líquidos de descontos e abatimentos e, sempre que necessário, ajustados ao estádio CIF-fronteira comunitária.
(66) Na sequência da clarificação solicitada pelo produtor-exportador indiano, confirma-se, (ver considerando 65), que, sempre que necessário, foi efectuado um ajustamento dos preços de venda comunitários de modo a deduzir os direitos de autor.
(67) Com base nas respostas ao questionário, foi possível definir diversas variedades de CD-R para efeitos da comparação, segundo os seguintes critérios: capacidade de armazenamento, tipo de dados registados, natureza da camada reflectora, impressão e embalagem. Tal como no caso de Taiwan, concluiu-se, no entanto, que as características físicas dos CD-R tinham uma influência menos determinante no preço de venda de CD-R, enquanto a embalagem demonstrou ser um critério determinante para a comparação.
(68) Os preços de venda da indústria comunitária e os preços de importação dos produtores-exportadores indianos foram comparados no mesmo estádio comercial, ou seja, à saída da fábrica e fronteira comunitária, respectivamente, e a nível dos clientes independentes no mercado comunitário, tendo sido efectuados os devidos ajustamentos sempre que necessário.
(69) Nessa base, determinou-se a existência de uma subcotação de preços das importações originárias da Índia. O nível da subcotação, expresso em percentagem do preço de venda médio da indústria comunitária, oscilou entre 3,47 % e 66,25 %. A margem de subcotação dos preços média ponderada foi de 17,69 %. Além disso, devido a perdas incorridas pela indústria comunitária e à depreciação dos preços, verificou-se também uma subcotação significativa dos preços desta última.
(70) O produtor-exportador indiano alegou que a comparação não havia sido efectuada ao nível comercial adequado, uma vez que a grande maioria das suas exportações para a Comunidade diziam respeito a vendas a OEM, enquanto a indústria comunitária está supostamente mais orientada para os utilizadores finais e para estabelecimentos de venda a retalho.
(71) De referir que, inicialmente, a empresa indiano definiu o termo OEM numa acepção bastante vasta. Incluiu também, por exemplo, as vendas a empresas que produzem outros produtos para além dos CD-R e que revendem esses CD-R sob a sua própria marca. A definição de OEM utilizada pela empresa indiana não corresponde à que é geralmente utilizada pelas instituições. No entanto, mesmo se se atribuir às vendas a OEM o sentido mais amplo que lhes foi dado pela empresa indiana, a margem de subcotação do preço médio ponderado seria ainda significativo, rondando os 12 %.
3. Situação da indústria comunitária
a) Observação preliminar
i) Efeitos do dumping anterior
A indústria comunitária está ainda a recuperar dos efeitos do dumping anterior de importações de CD-R originários de Taiwan. Com efeito, uma vez que o Regulamento (CE) n.o 1050/2002(5) relativo à instituição de medidas definitivas sobre as importações de Taiwan apenas recentemente entrou em vigor (em Junho de 2002) a indústria comunitária não teve ainda a oportunidade de recuperar totalmente.
ii) Início da produção de CD-R na Comunidade
(72) Tal como referido no Regulamento (CE) n.o 2479/2001, de 17 de Dezembro de 2001, que cria um direito anti-dumping provisório sobre as importações de discos compactos para gravação originários de Taiwan(6), da Comissão relativo aos CD-R originários de Taiwan, a primeira fase de criação das novas instalações europeias pode situar-se por volta de 1997, ano que deve ser considerado como o ano de arranque, caracterizado inevitavelmente por custos de produção unitários elevados e por uma baixa taxa de utilização das capacidades. Em 1999 surgiram perspectivas favoráveis para o sector que atingiu uma escala de produção razoável e reduziu consideravelmente os custos de produção. Esta situação atraiu mais investimentos e novas empresas para o mercado. Além disso, importa recordar as extraordinárias condições do mercado já referidas no considerando 54. O aumento do consumo comunitário foi espectacular durante o período em causa, o que explica o forte crescimento de determinados indicadores, como a produção e o volume de vendas.
b) Produção, capacidades e utilização das capacidades
POSIÇÃO NUMA TABELA
(73) Perante a expansão do consumo comunitário, a produção da indústria comunitária de CD-R registou um aumento constante durante o período considerado, com uma média de 80 milhões de unidades por ano entre 1998 e o período de inquérito. Este aumento foi especialmente acentuado entre 1999 e 2000 (+ 74 %) e entre 2000 e 2001 (+ 30 %) mas abrandou durante o período de inquérito (+ 4 %).
(74) Verificou-se uma tendência idêntica à da produção no que respeita à capacidade de produção que aumentou 5 vezes entre 1998 e o período de inquérito. Entre 1998 e o final de 1999 o aumento das capacidades ficou essencialmente a dever-se aos importantes investimentos em máquinas e equipamento que se seguiram ao período de arranque e que estavam em consonância com o aumento exponencial do consumo. Todavia, a partir de 2001, o aumento das capacidades foi limitado e deveu-se essencialmente aos investimentos para a substituição de máquinas da primeira geração por equipamento novo e mais eficiente.
(75) Em consequência da evolução paralela da produção e da capacidade, a utilização das capacidades registou um aumento inferior a 3 pontos percentuais entre 1998 e o período de inquérito.
c) Volume de vendas, preço de venda, parte de mercado e crescimento
POSIÇÃO NUMA TABELA
(76) O volume de vendas da indústria comunitária registou uma expansão considerável ao longo do período em causa. Entre 1998 e o período de inquérito as vendas, em volume, da indústria comunitária multiplicaram-se por 6,6, o que representa um aumento de cerca de 250 milhões de unidades. Este aumento do volume de vendas deve, no entanto, ser visto à luz da evolução do consumo comunitário, que registou um aumento de 1759 unidades ao longo do período em causa. De referir, no entanto, que muito embora os volumes tenham aumentado 66 % entre 2000 e 2001, apenas aumentaram 6 % durante o período de inquérito relativamente a 2001.
(77) Os preços de venda médios da indústria comunitária baixaram 59 % durante o período em causa. A baixa de preços foi particularmente acentuada entre 2000 e o período de inquérito, quando atingiu os 36 %.
(78) Aquando da avaliação dos factores que afectam os preços internos, a análise incidiu principalmente sobre a diminuição da procura entre 2001 e o período de inquérito e sobre os custos de produção. Dado que os preços das importações que beneficiaram de subvenções eram muito baixos no mercado comunitário considera-se que a diminuição da procura, só por si, não teve um impacto decisivo sobre os preços, uma vez que se deveu sobretudo à diminuição das importações a baixo preço de Taiwan após a instituição de medidas anti-dumping. Tal como é explicado mais abaixo (ver considerando 9), os custos de produção diminuíram de uma forma constante entre 1998 e o período de inquérito. Normalmente, em condições de mercado equitativas, essa diminuição dos custos deveria ter tido um impacto em termos de rendibilidade. Tal não foi no entanto o caso, uma vez que, tal como é indicado no considerando a rendibilidade apenas foi positiva uma vez, em 1999, tendo continuado a ser negativa até ao período de inquérito.
(79) A indústria comunitária ganhou 3,7 pontos percentuais da parte de mercado entre 1998 e o período de inquérito, quando se estabeleceu que as suas vendas representavam 13,4 % do consumo comunitário.
d) Reservas
(80) As reservas de CD-R de produção própria aumentaram de forma significativa no final de 1999, e mais ainda no final de 2001. Tal deveu-se ao facto de o volume de vendas ter aumentado menos do que previsto. As reservas, expressas em termos de percentagem da produção de CD-R atingiram os 15 % durante o período de inquérito.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(81) O produtor-exportador alegou que a avaliação das reservas levada a cabo pela Comissão havia sido incorrecta, uma vez que os valores incluíam o nível de reservas das três empresas ligadas aos produtores taiwaneses e que estas empresas teriam aumentado as suas reservas de CD-R para puderam absorver as enormes quantidades de CD-R importados de Taiwan antes da instituição das medidas anti-dumping.
(82) Recorda-se, em primeiro lugar, que uma das empresas referidas pelo produtor-exportador indiano não havia sido incluída na definição de indústria comunitária uma vez que não havia colaborado suficientemente no inquérito.
(83) No caso de uma das outras duas empresas mencionadas pelo produtor-exportador indiano, as reservas dos seus próprios CD-R, quando começou a adquirir o produto em causa, eram as mais baixas de todo o período compreendido entre 1998 e o período de inquérito e a sua parte das reservas totais era insignificante. Por conseguinte, as suas reservas de CD-R não foram artificialmente aumentadas pelas suas aquisições, não tendo tido um impacto significativa sobre a evolução dos valores relativos às reservas da indústria comunitária.
(84) No que respeita à terceira empresa, é de referir que a mesma apenas deu entrada no mercado de CD-R em 2000 e que antes de as suas instalações de produção estarem plenamente operacionais, havia tido de satisfazer a procura com produtos adquiridos. Isto é confirmado pelo facto de a sua taxa de utilização das capacidades de produção ter sido a mais elevada de todo o período em causa quando começou a adquirir CD-R e de, por conseguinte, não ter outra alternativa se não satisfazer a procura adicional mediante aquisições.
(85) Foi igualmente alegado que uma destas duas empresas havia diminuído deliberadamente a sua produção de modo a absorver as suas aquisições de CD-R de Taiwan realizadas antes da instituição das medidas anti-dumping.
(86) De referir, todavia, que as aquisições efectuadas por esta empresa tiveram início muito antes do inquérito anti-dumping sobre Taiwan (ou seja, em 2000, enquanto o aviso de início foi publicado em 2001). É por conseguinte pouco provável que as aquisições tenham sido efectuadas para evitar o pagamento de direitos anti-dumping devendo ser vistas antes como uma forma de a empresa completar a sua gama do produto similar. Para além disso, estas aquisições diminuíram mais de 25 % entre 2000 e 2001.
(87) Por último, o produtor-exportador indiano alegou que muito embora as reservas da indústria comunitária, expressas em termos de percentagem da sua produção de CD-R, tivessem atingido os 15 % durante o período de inquérito, havia sido referido um valor de 20 % para 2000 no Regulamento (CE) n.o 2479/2001 que instituía medidas relativamente a Taiwan, o que teria provocado uma melhoria de 25 % no que respeita ao nível de reservas entre 2000 e o período de inquérito.
(88) A este respeito, muito embora se tenha verificado um ligeiro aumento entre 2000 e o período de inquérito, o mesmo esteve longe de atingir a melhoria de 25 % referida pelo produtor-exportador, devendo igualmente ser referido que os valores relativos a ambos os inquéritos não são comparáveis, uma vez que a definição de indústria comunitária não é a mesma.
(89) Por todos os motivos acima mencionados, os argumentos foram rejeitados.
e) Custo de produção e rendibilidade
(90) O custo unitário total da produção baixou significativamente (ou seja, 55 %) entre 1998 e o período de inquérito. Em resultado das melhorias e da racionalização do processo de produção, a indústria comunitária conseguiu diminuir regularmente os seus custos de produção que representaram cerca de 80 % dos custos totais da produção de CD-R durante o período de inquérito.
(91) Não obstante os seus esforços para melhorar a competitividade mediante a redução dos custos, a rendibilidade da indústria comunitária baixou 9 pontos percentuais entre 1998 e o período de inquérito. Melhorou entre 1998 e 1999, quando se verificou ser positiva. Em seguida, em 2000, baixou para o mesmo nível registado em 1998 (ou seja, - 1 %), voltando a baixar 11 pontos percentuais em 2001 e situando-se em - 11 % durante o período de inquérito. Por conseguinte, a redução significativa dos custos ocorrida entre 2000 e o período de inquérito (ou seja, - 30 %) não foi suficiente para compensar a diminuição de preços de 36 % verificada durante o mesmo período.
POSIÇÃO NUMA TABELA
f) Investimentos, rendibilidade dos investimentos, cash-flow e capacidade de gerar capitais
POSIÇÃO NUMA TABELA
(92) Foram efectuados investimentos importantes durante 1998, quando a indústria comunitária se encontrava ainda na fase de arranque, e durante 1999 e parte de 2000, quando ocorreu uma segunda vaga de investimentos inspirados pelas condições de mercado favoráveis existentes na altura das avaliações dos investimentos.
(93) Devido à mudança radical das condições de mercado e, mais especificamente, à redução dos preços de venda no mercado, muitas decisões relativas a novos investimentos tomadas em 2000 foram adiadas ou anuladas, apesar de o consumo comunitário ter aumentado novamente.
(94) O produtor-exportador indiano alegou que os dados relativos aos investimentos não eram congruentes com os relacionados com a produção e a capacidade, que demonstram uma tendência no sentido da alta. Susteve também que os dados relativos aos investimentos se cifram em apenas 14 milhões de euros para o período de inquérito, ao passo que, segundo a resposta ao questionário não confidencial de um fornecedor de equipamento, este teria, por si só, vendido equipamento aos produtores europeus de CD-R no total de 17 milhões de euros durante o mesmo período.
(95) Em primeiro lugar, recorde-se que existe uma diferença entre a evolução do investimento e a da produção, uma vez que um período de vários meses separa a compra de equipamento do início da produção. Além disso, o aumento da produção resulta também da racionalização e das melhorias realizadas no processo de produção e não necessariamente apenas do novo equipamento. No que respeita à capacidade, deve referir-se que a capacidade utilizada como indicador de prejuízo é a capacidade técnica que difere também de ano para ano devido a problemas técnicos e/ou a decisões de gestão baseadas em projecções de mercado, sem ter repercussões na quantidade de equipamento.
(96) Em segundo lugar, em relação ao fornecedor, a inspecção efectuada às suas instalações demonstrou que os dados indicados na sua reposta ao questionário não podiam ser directamente comparados com os dados relativos aos investimentos da indústria comunitária e eram incorrectos, uma vez que, por um lado, incluíam os clientes europeus e não apenas os produtores da indústria comunitária e, por outro, incluíam não só as vendas a produtores de CD-R, mas também as vendas a outros tipos de clientes produtores de discos ópticos.
(97) A rendibilidade dos investimentos, expressa como a relação entre os lucros líquidos da indústria comunitária e o valor contabilístico líquido dos seus investimentos, acompanhou a tendência da rendibilidade e diminuiu de - 1 % para - 18 % durante o período de inquérito.
(98) O cash flow da indústria comunitária, embora se mantivesse positivo, não foi, no entanto, suficiente para suportar as amortizações, os ajustamentos do valor e as provisões. O cash flow tem registado uma diminuição constante desde 1999.
(99) O inquérito estabeleceu que se tornou cada vez mais difícil para a indústria comunitária gerar capitais durante o período considerado devido à sua situação financeira, em particular, à deterioração da sua rendibilidade.
g) Emprego, produtividade e salários
POSIÇÃO NUMA TABELA
(100) O nível de emprego relacionado com o produto considerado aumentou mais de 100 % durante o período considerado. O aumento foi de par com a instalação das novas capacidades. A produtividade por assalariado registou também um aumento contínuo entre 1998 e o período de inquérito, altura em que se verificou ter duplicado em relação a 1998. O salário médio por assalariado aumentou 29 % durante o período considerado.
h) Amplitude da subvenção
(101) Tendo em conta o elevado volume e os baixos preços das importações originárias da Índia, não se pode considerar insignificante o impacto da subvenção na indústria comunitária.
4. Conclusões sobre o prejuízo
(102) Durante o período considerado o volume das importações a baixos preços originárias da Índia aumentou consideravelmente. A sua parte de mercado passou de 0 % para 9 %. Apesar de os preços de importação indianos terem aumentado durante 1998-1999, diminuíram subsequentemente, se bem que não tenham atingido os níveis de 1998. Vale a pena notar que o aumento das importações indianas e a diminuição dos preços de venda foram particularmente acentuados entre 2000 e o período de inquérito. Os volumes das importações decuplicaram enquanto os preços de importação baixaram 59 % durante esse período, o que provocou uma subcotação média dos preços de venda (que estavam a causar prejuízo) da indústria comunitária de cerca de 17,7 % durante o período de inquérito.
(103) Alguns indicadores económicos da situação da indústria comunitária, tais como a produção de CD-R, a capacidade instalada de produção e a utilização da capacidade, o volume de vendas, a parte de mercado, os custos de produção, o emprego e a produtividade evoluíram positivamente durante o período considerado. No entanto, um número de outros indicadores, que registaram um agravamento considerável durante o mesmo período como, por exemplo, os preços de venda médios, as existências, os investimentos, a rendibilidade, a rendibilidade dos investimentos e o cash flow, mais do que contrapuseram esta evolução positiva.
(104) Devido à diminuição dos custos de produção associada ao aumento da produtividade, a indústria comunitária foi rendível em 1999, mas as novas reduções dos custos não foram suficientes para compensar a diminuição significativa dos preços de venda, conduzindo a perdas financeiras importantes durante o período de inquérito.
(105) Tendo em conta todos os factores acima referidos, em particular o facto de a indústria comunitária não ter podido beneficiar da diminuição dos seus custos, de os seus programas de investimento de CD-R terem sofrido reduções significativas devido à diminuição dos preços de venda, de os seus preços de venda baixos terem sofrido uma subcotação provocada pelas importações originárias da Índia e de ter sofrido perdas financeiras durante o período de inquérito, considera-se que esta indústria sofreu um prejuízo importante.
F. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(106) Em conformidade com o disposto nos n.os 6 e 7 do artigo 8.o do regulamento de base, a Comissão examinou se as importações de CD-R objecto de subvenções originárias da Índia tinham causado à indústria comunitária um prejuízo que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de subvenções, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que, no mesmo período, pudessem ter causado um prejuízo à indústria comunitária, de modo a assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de subvenções.
(107) Ao analisar o nexo de causalidade deve ter-se presente que a Comissão já concluíra anteriormente que as importações originárias de Taiwan haviam causado um prejuízo importante à indústria comunitária. O período de inquérito relativo a Taiwan decorreu em 2000 e as medidas provisórias sobre as importações originárias de Taiwan foram instituídas em Dezembro de 2001. No entanto, as importações originárias da Índia estavam presentes no mercado comunitário em volumes importantes em 2001 e durante o período de inquérito, por outras palavras, imediatamente após o período de inquérito relativo ao processo de Taiwan. Tendo em conta a evolução da situação no tempo, as conclusões no presente caso têm de ser analisadas em conjugação com as conclusões do processo de Taiwan.
2. Efeitos das importações objecto de subvenções
(108) O consumo comunitário de CD-R aumentou radicalmente durante o período considerado, passando de 459 milhões em 1998 para 2218 milhões de CD-R durante o período de inquérito. As vendas da indústria comunitária aumentaram ao mesmo ritmo, enquanto as importações objecto de subvenções originárias da Índia registaram um aumento muito maior durante o mesmo período, atingindo 196 milhões de unidades no período de inquérito, o que corresponde a um aumento da parte de mercado de 0 % para 9 %. Durante o mesmo período, a indústria comunitária aumentou a sua parte de mercado em apenas 3,7 pontos percentuais, ou seja, de 9,7 % para 13,4 %, o que corresponde às vendas de 297 milhões de unidades no período de inquérito. Além disso, as importações originárias da Índia absorveram a parte de mercado que Taiwan perdeu após a instituição dos direitos provisórios em Dezembro de 2001.
(109) Embora os preços de importação indianos tenham aumentado durante o período considerado, deve ter-se presente que os volumes das importações originárias da Índia só se tornaram significativos a partir do fim de 2000, quando começaram a aumentar consideravelmente. Entre 2000, quando as importações originárias da Índia atingiram pela primeira vez 1 % do consumo comunitário, e o período de inquérito, quando representaram 9 % desse consumo, os preços de importação indianos diminuíram 59 %. De acordo com os dados do Eurostat, em 2001, os preços de importação indianos situavam-se 32 % abaixo dos preços de venda da indústria comunitária. No período de inquérito encontravam-se ainda 18 % abaixo dos preços de venda da indústria comunitária e a margem de subcotação de preços média ponderada estabelecida era de cerca de 17,7 %.
(110) Além disso, embora os preços de importação indianos tenham aumentado 17 % entre 2001 e o período de inquérito, deve ter-se presente que este aumento não foi suficiente para compensar a diminuição drástica dos preços de 65 % que ocorreu entre 2000 e 2001. A tendência global dos preços daí resultante mostra uma diminuição considerável que, mesmo tendo em conta a expansão significativa do consumo comunitário, revela um efeito negativo no mercado. Ademais, este aumento de preços é insignificante em comparação com o aumento de volume (decuplicado entre 2000 e o período de inquérito) que os preços praticados em 2000 permitiram aos exportadores indianos obter. Por último, este comportamento de preços permitiu que as importações indianas ganhassem 9 % da parte do mercado comunitário em dois anos.
(111) O produtor-exportador indiano discordou desta análise e sublinhou que as importações indianas só se tornaram importantes após 2000 e que entre 2000 e o período de inquérito a indústria comunitária ganhou 5 pontos percentuais da parte de mercado. Contestou também o facto de os preços indianos terem diminuído 59 % entre 2000 e o período de inquérito, alegando que a diminuição havia sido artificialmente subestimada devido à utilização dos dados do Eurostat. Pelas mesmas razões, contestou a diminuição de 65 % dos preços de venda indianos entre 2000 e 2001.
(112) Se bem que seja verdade que entre 2000 e o período de inquérito a parte de mercado da indústria comunitária aumentou 5 pontos percentuais, durante o mesmo período a parte de mercado indiana registou um aumento maior, designadamente de 8 pontos percentuais. No que respeita ao preço, estabeleceu-se no considerando 63 que, mesmo quando se tem em conta os dados do próprio produtor-exportador, a diminuição do seu preço entre 2000 e 2001 e entre 2000 e o período de inquérito se situou muito próxima dos resultados obtidos com base nos dados do Eurostat. Uma vez que a utilização dos dados do produtor não alteraria de forma considerável a tendência dos preços, a sua alegação é, por conseguinte, rejeitada.
(113) Por conseguinte, a Comissão concluiu que as importações originárias da Índia para o mercado comunitário exerceram uma forte pressão no sentido da baixa dos preços a partir de 2000 e que as referidas importações a baixos preços objecto de subvenções tiveram um impacto negativo importante na situação da indústria comunitária, marcada por perdas e um abrandamento consequente do investimento.
3. Impacto de outros factores
a) Evolução do consumo
(114) Durante o período considerado o consumo comunitário aumentou cerca de 1759 milhões de unidades. Por conseguinte, a evolução do consumo não contribuiu para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
b) Importações provenientes de outros países terceiros
(115) Para além das importações objecto de subvenções originárias da Índia, teve-se em conta a possibilidade de outros factores terem conduzido ou contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária, em particular se as importações originárias de outros países contribuíram para esta situação prejudicial.
i) Taiwan
(116) No respeitante às importações originárias de outros países, o Regulamento (CE) n.o 1050/2002 determinou que as importações do produto similar originárias de Taiwan eram objecto de dumping e causaram um prejuízo importante à indústria comunitária entre 1997 e 2000. As importações originárias de Taiwan aumentaram ainda entre 2000 e 2001, tendo diminuído ligeiramente entre 2001 e o período de inquérito. Embora o período de inquérito do processo anti-dumping que conduziu à instituição de medidas anti-dumping sobre as importações de CD-R originárias de Taiwan fosse o ano de 2000, uma vez que os direitos anti-dumping provisórios só foram instituídos em Dezembro de 2001, não se pode excluir o facto de as importações originárias de Taiwan terem também sido objecto de dumping até Dezembro de 2001 e, por conseguinte, terem causado parte do prejuízo sofrido pela indústria comunitária entre 2000 e parte do período de inquérito.
(117) O produtor-exportador indiano que colaborou no inquérito alegou que o preço no mercado comunitário é determinado pelos produtores de Taiwan e que a empresa indiana é obrigada a seguí-lo. Todavia, os preços de importação indianos diminuíram de tal modo que as importações indianas puderam não só enfrentar a concorrência de Taiwan, mas também ganhar mais de 8 % da parte de mercado entre 2000 e o período de inquérito e absorver parte da parte de mercado perdida por Taiwan entre 2001 e o período de inquérito. Num mercado caracterizado pela transparência e pela elasticidade dos preços, os preços baixos das importações originárias da Índia tiveram uma influência significativa na fixação dos preços na Comunidade. Por conseguinte, embora as importações originárias de Taiwan tivessem influenciado o mercado comunitário durante o período considerado, pelo menos, até Dezembro de 2001, não foram de ordem a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções originárias da Índia e o prejuízo daí resultante sofrido pela indústria comunitária.
(118) A mesma empresa alegou também que a diminuição de preços em 2001 seria a consequência dos elevados volumes das importações de CD-R originárias de Taiwan realizadas no último trimestre de 2001 devido, por um lado, à prospectiva de uma eventual instituição de direitos anti-dumping sobre essas importações e, por outro, ao facto de os exportadores de Taiwan terem expedido grandes volumes de CD-R que, em razão do fraco nível das suas características técnicas, se estavam a tornar obsoletos.
Esta questão foi analisada com base nas estatísticas mensais do Eurostat.
Com base nos dados, em toneladas, do Eurostat, os volumes mensais importados de Taiwan entre Setembro e Dezembro de 2001 foram o dobro dos importados durante os cinco meses anteriores, ou seja, de Abril a Agosto de 2001. Com base nos dados do Eurostat convertidos em número de unidades, a percentagem do número de CD-R importados mensalmente de Taiwan para a Comunidade foi 72 % mais elevada entre Setembro e Dezembro de 2001 do que entre Abril e Agosto de 2001. Todavia, verificou-se que o preço unitário foi, em média, 15 % mais elevado durante os últimos quatro meses de 2001 do que entre Abril e Agosto de 2001. Por conseguinte, apesar de os volumes das importações terem aumentado de Setembro a Dezembro de 2001, estas importações foram também efectuadas a preços mais altos. Este aumento particular dos volumes entre Setembro e Dezembro de 2001 não é, consequentemente, de ordem a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções originárias da Índia e o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
O produtor indiano que colaborou no inquérito alegou também que a mistura de produtos das importações originárias de Taiwan mudara bruscamente a partir de Setembro de 2001 e que a proporção do produto a granel mais que duplicara em detrimento dos produtos embalados, conduzindo assim a volumes ainda maiores e a preços unitários mais baixos. No entanto, esta presunção é infundada, uma vez que a mesma empresa alegou que este aumento das importações originárias de Taiwan se deveu à liquidação das existências do produto que se tornariam provavelmente obsoletas. Em consequência, estes produtos devem ter sido produzidos e vendidos antes de Setembro de 2001 e se houve efectivamente uma mudança no padrão da embalagem, tal deve ter ocorrido poucos meses antes dessa data. Todavia, o que é mais importante é que não foi apresentada prova que confirmasse esta mudança do padrão de exportação. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
ii) Outros países terceiros
(119) Quanto aos outros países para além de Taiwan e da Índia, os seus volumes de importação registaram apenas um ligeiro aumento entre 1998 e o período de inquérito (+ 3 %). Para além da Índia e de Taiwan, os outros principais países de exportação são o Japão, Hong Kong, a Suíça, a China e Singapura que, conjuntamente, detinham apenas 10 % da parte de mercado durante o período de inquérito.
(120) Em particular, as importações originárias do Japão, que, tradicionalmente, são importantes tendo em conta o facto de duas empresas japonesas (Sony e Tai Yuden) terem inventado o processo de produção de CD-R (juntamente com a Philips), diminuíram 20 % e tornaram-se apenas a terceira origem mais importante das importações para o mercado comunitário durante o período de inquérito, tendo-se situado muito abaixo do nível das importações originárias de Taiwan e da Índia.
POSIÇÃO NUMA TABELA
(121) A parte de mercado das importações originárias de países terceiros com exclusão de Taiwan e da Índia diminuiu 39 pontos percentuais entre 1998 e o período de inquérito, altura em que se verificou situar-se em 11 %. Por conseguinte, as importações destes países não podiam quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
POSIÇÃO NUMA TABELA
Os preços das importações originárias de países terceiros não abrangidas pelas medidas anti-dumping diminuíram 22 % entre 1998 e o período de inquérito, mesmo se a tendência varie consoante o país. Embora os preços médios de determinados países terceiros pareçam ser mais baixos do que os preços indianos, os preços de importação indianos são, em média, 34 % mais baixos do que o preço médio das importações originárias de países terceiros com exclusão de Taiwan. No que respeita mais especificamente aos preços médios das importações originárias de Hong Kong, da Suíça e da China, que se verificou serem mais baixos do que os preços indianos durante o período de inquérito, deve notar-se que as importações originárias da Índia são, em volume, o quíntuplo ou o sêxtuplo das originárias de cada um desses três países. Além disso, recorde-se que esses três países detiveram uma pequena parte de mercado durante todo o período considerado e, individualmente, uma parte de mercado de 2 % durante o período de inquérito, que, tendo em conta os volumes de importação provenientes de Taiwan e da Índia, não é suficientemente significativa para influenciar o mercado comunitário.
POSIÇÃO NUMA TABELA
c) Exportações da indústria comunitária
POSIÇÃO NUMA TABELA
(122) O volume das exportações aumentou durante o período considerado. No entanto, manteve-se estável a partir de 2000. Uma vez que as exportações de CD-R para países terceiros continuaram a representar uma actividade relativamente menor para a indústria comunitária (durante o período de inquérito representaram 9 % das vendas de CD-R de produção própria desta indústria a clientes independentes na Comunidade), a Comissão considera que não é provável que as exportações tenham contribuído para o prejuízo sofrido por esta indústria.
d) Aquisições de outros países terceiros
(123) Recorde-se que, durante o período considerado, a indústria comunitária não importou o produto considerado da Índia.
(124) O inquérito revelou que, durante o período considerado, a indústria comunitária adquiriu CD-R de outras fontes, a fim de satisfazer a procura do mercado. As aquisições representaram, no total, 40 % do total das vendas efectuadas em 1998, mas diminuíram entretanto, representando apenas 31 % durante o período de inquérito.
(125) Concluiu-se igualmente que o volume dos CD-R adquiridos diminuiu em comparação com a produção própria da indústria comunitária. Além disso, uma vez que a indústria comunitária vendia ao mesmo preço os CD-R de produção própria e os CD-R adquiridos, e tendo em conta que não havia indicação de que o preço de compra para a indústria comunitária era mais elevado do que os custos de produção, o facto de alguns CD-R terem sido anteriormente adquiridos em detrimento dos CD-R de produção própria não pode ter contribuído de forma significativa para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(126) As aquisições foram feitas essencialmente para cobrir a falta de capacidade de produção em períodos específicos, em particular devido ao facto de uma das empresas incluídas na definição de indústria comunitária ter entrado para o mercado de CD-R apenas em 2000 e ter tido de satisfazer a procura com produtos adquiridos antes de as instalações de produção estarem completamente operacionais. As aquisições devem também ser analisadas como uma consequência das relações de participação entre algumas empresas da indústria comunitária e empresas de países terceiros.
(127) Tendo em conta o que precede, as aquisições da indústria comunitária junto de outros países, excluída a Índia, não foram de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções originárias da Índia e o prejuízo sofrido por esta indústria.
(128) O produtor-exportador indiano argumentou que o facto de a indústria comunitária ter adquirido 31 % do total das vendas é incongruente com a alegação de que essa indústria é viável. Recordou que, no inquérito anti-dumping relativo a Taiwan, se verificou que esta percentagem foi apenas de 22,1 % em 2000.
(129) Todavia, cumpre referir que o âmbito da indústria comunitária no presente inquérito não é o mesmo que o do inquérito relativo a Taiwan. Duas empresas que têm relações de participação com empresas estrangeiras pertencem à indústria comunitária, o que não era o caso durante o inquérito relativo a Taiwan. Além disso, importa também notar que nesse inquérito esta percentagem se elevou a 44 % em 1998 e foi de 33 %, em média, entre 1997 e 2000. Por conseguinte, o nível das aquisições no presente inquérito é da mesma amplitude que o estabelecido no inquérito relativo a Taiwan.
(130) De qualquer modo, tal como já acima referido, os produtos adquiridos são vendidos ao mesmo preço que os CD-R de produção própria e não podem ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
e) Concorrência de outros suportes de memória de dados
(131) O inquérito demonstrou que a concorrência de outros suportes de memória de dados, como o DVD e/ou o CD-RW, era ainda muito limitada durante o período de inquérito, não tendo, por conseguinte, uma influência significativa nos preços de venda do produto considerado.
f) Excesso de capacidade a nível mundial
(132) Analisou-se também se o excesso de capacidade a nível mundial podia ter causado prejuízo à indústria comunitária. Embora se reconheça que a oferta de CD-R durante o período considerado excedeu a procura a nível mundial, cumpre recordar que a indústria comunitária continuava ainda basicamente orientada para o mercado comunitário, no qual a capacidade se situava ainda abaixo da procura. Por conseguinte, não é provável que o excesso de capacidade a nível mundial tenha causado prejuízo à indústria comunitária. Todavia, se, não obstante, se considerasse o excesso de capacidade a nível mundial como uma causa do prejuízo sofrido pela indústria comunitária, o inquérito demonstrou igualmente que esse excesso de capacidade já existia em 1999, 2000 e 2001, quando a empresa indiana entrou para o mercado, instalando uma grande capacidade e iniciando a produção. Por conseguinte, o impacto de importações adicionais importantes no mercado comunitário nestas circunstâncias agravou a situação desse mercado.
g) Reembolsos de auxílios estatais
(133) O produtor-exportador indiano alegou que a falta de rendibilidade de um autor da denúncia podia dever-se à sua obrigação de reembolsar o auxílio estatal na sequência da Decisão do Conselho 2000/796/CE da Comissão, de 21 de Junho de 2000, relativa a auxílios estatais concedidos pela Alemanha a favor da CDA Compact Disc Albrechts GmbH, Turíngia [notificada com o número C(2000) 1728] (Texto relevante para efeitos do EEE) (Apenas faz fé o texto em língua alemã)(7). Todavia, cumpre referir que os dados apresentados no considerando 90 e utilizados para a análise não são influenciados por essa decisão da Comissão. Se se tivesse em conta o reembolso do auxílio estatal, a empresa em causa estaria em pior situação financeira.
h) Direitos de exploração
(134) Constituindo um elemento dos custos de produção, os direitos de exploração têm, nessa conformidade, uma influência na rendibilidade de todos os produtores de CD-R. Todavia, cumpre referir, em primeiro lugar, que tanto o produtor-exportador indiano como os produtores da indústria comunitária estão devidamente licenciados pelos titulares da patente e têm de pagar os direitos de exploração. Por conseguinte, este facto não pode, por si só, explicar a diferença de preços entre os CD-R indianos e os produzidos pela indústria comunitária, nem as perdas financeiras incorridas por esta indústria. Em segundo lugar, a rendibilidade da indústria comunitária foi de cerca de 20 % em 1999, num período em que os direitos de exploração já tinham de ser pagos, mas antes de o produtor-exportador ter iniciado as suas exportações para a Comunidade. Em consequência, os direitos de exploração não podem ter causado o prejuízo enquanto tal. Por último, como quaisquer outros custos associados à produção de CD-R, o facto de as importações objecto de subvenções estarem a exercer uma pressão no sentido da baixa sobre os preços podia ter impedido a indústria comunitária de fazer repercutir os custos dos direitos de exploração nos clientes. No entanto, no presente caso, tal foi uma consequência e não a causa do prejuízo. Por conseguinte, não se pode considerar que o pagamento de direitos de exploração quebrou o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções e o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
i) Outros factores
(135) Algumas partes sustiveram que o prejuízo podia derivar de um alegado abuso de posição dominante. Todavia, esta alegação não foi confirmada por nenhuma decisão formal na sequência de um inquérito conduzido pelas autoridades da concorrência, pelo que não pode ser aceite.
(136) O produtor-exportador indiano alegou que a produção de CD-R não é viável na Comunidade devido aos elevados custos da produção, em particular aos custos de mão-de-obra que são mais elevados. Cumpre recordar que o custo unitário da produção da indústria comunitária diminuiu 59 % entre 1998 e o período de inquérito e que essa indústria foi lucrativa em 1999, numa altura em que a empresa indiana não estava ainda presente no mercado comunitário e apesar de os custos de produção da indústria comunitária serem ainda 68 % mais elevados do que os atingidos durante o período de inquérito.
Além disso, recorde-se que o processo de produção é o mesmo tanto na Comunidade como na Índia, em particular pelo facto de o produtor indiano utilizar equipamento europeu e também determinadas matérias-primas importadas da Comunidade.
Quanto à diferença dos custos de mão-de-obra, o inquérito mostrou que a produção de CD-R é de capital intensivo, mas, uma vez que é integralmente automatizada, a intensidade de mão-de-obra não é elevada. Efectivamente, apenas o último estádio do processo de produção, a embalagem, requer mão-de-obra, mas só em determinada medida. Além disso, cumpre recordar que a produtividade dos assalariados da indústria comunitária duplicou durante o período considerado.
Por último, deve referir-se que algumas empresas de Taiwan iniciaram recentemente a produção de CD-R na Comunidade, o que tende a mostrar que essa produção pode ser viável e rendível não obstante os custos da mão-de-obra, se for restabelecida uma concorrência leal no mercado comunitário. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
A mesma empresa alegou ainda que a diminuição de preços no mercado comunitário se deve ao facto de o ciclo de vida dos CD-R ter atingido um estádio de maturidade caracterizado por preços e custos de produção em diminuição e por mais concorrentes no mercado.
Se bem que o ciclo de vida dos CD-R possa explicar parte da diminuição dos preços, afigurou-se, durante o inquérito, que os baixos preços das importações originárias da Índia tiveram uma influência significativa num mercado caracterizado pela transparência e pela elasticidade dos preços.
(137) O produtor-exportador indiano que colaborou no inquérito alegou também que a indústria comunitária entrou para o mercado de CD-R demasiado tarde, numa altura em que os preços de venda já estavam em declínio.
Recorde-se que o próprio produtor-exportador indiano iniciou a produção de CD-R muito mais tarde do que a indústria comunitária, pelo que deveria logicamente ter encontrado maiores dificuldades em entrar para o mercado durante um período em que os preços já eram baixos e todos os concorrentes haviam terminado a sua fase de arranque. Por conseguinte, o argumento foi rejeitado.
(138) A referida empresa argumentou que a indústria comunitária está demasiado fragmentada e não tem capacidade para realizar economias de escala devido às unidades de pequena produção. Importa, no entanto, notar que uma das duas empresas que o produtor indiano considera nas suas observações como sendo as maiores e, por conseguinte, capazes de realizar economias de escala suficientes por si próprias, apoiou a denúncia, colaborou no inquérito e, segundo se estabeleceu, sofreu um prejuízo como os outros produtores que fazem parte da indústria comunitária. No que se refere mais especificamente às economias de escala e/ou às melhores condições que o produtor-exportador indiano podia alegadamente obter nas suas aquisições de matéria-prima, estas alegações não puderam ser confirmadas pelas informações prestadas pelos fornecedores de matérias-primas e/ou de equipamento durante as inspecções. O argumento das economias de escala foi, por conseguinte, rejeitado.
(139) Além disso, deve recordar-se que a indústria comunitária é recente, uma vez que, tal como já determinado no Regulamento (CE) n.o 2479/2001 da Comissão, só iniciou a produção em 1997. Desde o seu início, tem sofrido prejuízos causados, em primeiro lugar, pelas importações objecto de dumping originárias de Taiwan, tal como estabelecido no referido regulamento, e, mais recentemente, pela pressão dos preços das importações originárias da Índia.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(140) Tendo em conta o que precede, conclui-se que o prejuízo importante sofrido pela indústria comunitária, que se caracteriza por uma diminuição dos preços de venda, dos investimentos, da rendibilidade dos investimentos e do cash flow, bem como por perdas significativas, foi causado pelas importações objecto de subvenções em causa. Efectivamente, o efeito de outros factores, como as importações originárias de Taiwan ou o ciclo de vida do produto considerado, na evolução negativa da indústria comunitária em termos de preços de venda foi apenas parcial e não de ordem a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de subvenções originárias da Índia e o prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(141) Tendo em conta a análise acima efectuada que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos da situação da indústria comunitária dos efeitos prejudiciais das importações objecto de subvenções, conclui-se que estes factores enquanto tal não alteram o facto de que o prejuízo avaliado deve ser atribuído às importações objecto de subvenções.
G. INTERESSE COMUNITÁRIO
1. Observação preliminar
(142) A Comissão averiguou se, não obstante a conclusão sobre a existência de práticas prejudiciais de subvenções, existiam razões imperiosas que poderiam levar à conclusão de que não é do interesse comunitário instituir medidas no presente caso. Para o efeito, e em conformidade com o disposto no n.o 1 do artigo 31.o do regulamento de base, o impacto das eventuais medidas em todos os interesses envolvidos no processo, bem como as consequências da não instituição de medidas, foram avaliados com base em todos os elementos de prova apresentados.
(143) A fim de avaliar o impacto provável da instituição ou não de medidas, a Comissão solicitou a todas as partes interessadas que lhe fossem fornecidas informações. Foram enviados questionários a cinco produtores comunitários autores da denúncia, a 18 empresas conhecidas como produtores na Comunidade, a uma associação de consumidores e a nove empresas da indústria a montante (a seguir designadas "fornecedores"). Para além dos cinco produtores comunitários autores da denúncia, quatro outros produtores responderam satisfatoriamente. Quatro fornecedores responderam ao questionário e a associação de consumidores apresentou observações.
(144) Tendo em conta o elevado número de importadores na Comunidade e para que pudesse decidir se era necessário recorrer ao método da amostragem, a Comissão solicitou a todos os importadores independentes ou aos seus representantes que se dessem a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data de início do processo e apresentassem informações básicas sobre as suas importações para o mercado comunitário e sobre as revendas efectuadas nesse mercado. Duas empresas deram-se a conhecer e apresentaram as informações solicitadas. Foram enviados questionários a estas duas empresas. Todavia, nenhuma respondeu.
(145) A análise do interesse comunitário baseou-se nestas respostas e observações.
2. Interesse da indústria comunitária
(146) Cumpre recordar que os produtores comunitários já haviam sofrido um prejuízo importante com as importações de CD-R originárias de Taiwan, tal como estabelecido no Regulamento (CE) n.o 1050/2002. Em 2000, cinco produtores europeus abandonaram completamente a produção de CD-R e em 2001 o mesmo aconteceu com dois outros produtores.
(147) A indústria comunitária era uma indústria viável e tem capacidade para abastecer uma parte maior do mercado de um produto que constitui o suporte de memória de base de um número considerável de utilizadores de computadores.
(148) Deve também salientar-se que a produção de suportes de memória de dados é uma área de importância tecnológica para a Comunidade no seu conjunto. A tecnologia de produção e a experiência adquirida pela indústria comunitária na produção de CD-R proporcionaram, e continuarão a proporcionar, uma base para se continuar a inovar no fabrico de outros suportes de memória de dados conexos. Manter-se viável no sector de CD-R é, para a indústria comunitária, a base económica para participar no mercado em crescimento de outros suportes de memória. Existem efectivamente sinergias importantes em termos de vendas entre o produto considerado e outros suportes de memória de dados como o CD-RW e o DVD. Por conseguinte, é muito importante para a indústria comunitária propor o produto considerado aos seus clientes e alargar a gama dos seus produtos.
(149) Tendo em conta as conclusões sobre a situação da indústria comunitária estabelecidas nos considerandos 102 a 105, em particular em termos das perdas em que incorreu, considera-se que, na falta de medidas sobre as práticas prejudiciais de subvenções, se pode verificar um agravamento da situação financeira da indústria comunitária e é provável que a produção na Comunidade diminua e que os utilizadores/consumidores dependam significativamente e cada vez mais das importações.
(150) A não instituição de medidas definitivas no presente processo agravaria a situação já deteriorada da indústria comunitária, marcada por perdas e por um abrandamento consequente do investimento. Prejudicaria também a eficácia das medidas anti-dumping instituídas sobre as importações do mesmo produto originárias de Taiwan. Esta situação coloca consideravelmente em risco a existência dessa indústria. Caso a indústria comunitária se veja forçada a cessar a produção, a Comunidade tornar-se-á quase totalmente dependente de fontes de abastecimento de países terceiros numa área de crescente importância tecnológica em rápida evolução. Na medida em que o objectivo da instituição de medidas de compensação é o restabelecimento da concorrência leal no mercado comunitário, a sua instituição seria do interesse da indústria comunitária dado que esta, não obstante o prejuízo sofrido, provou ser, em princípio, viável.
(151) Por último, os direitos de compensação associados ao esforço contínuo da indústria comunitária de diminuir os respectivos custos de produção só podem ajudar esta indústria a recuperar das perdas financeiras, uma condição prévia para participar no mercado em crescimento de outros suportes de memória de dados.
3. Interesses de outros produtores comunitários
(152) Os três produtores comunitários considerados como não fazendo parte da indústria comunitária manifestaram-se, não obstante, a favor da instituição de direitos de compensação.
4. Interesses dos fornecedores comunitários
(153) Tal como já explicado no considerando 143, nove empresas que forneceram o produtor-exportador indiano e/ou a indústria comunitária enviaram cartas à Comissão alegando que as eventuais medidas seriam contrárias aos seu próprio interesse. Foram-lhes enviados questionários, a fim de avaliar mais aprofundadamente o impacto provável das medidas nas suas actividades. Só foram recebidas respostas de quatro empresas que se manifestaram contra a instituição de direitos de compensação.
(154) Todavia, o inquérito demonstrou que a proporção de fabricantes de CD-R europeus no volume de negócios dos fornecedores que colaboraram no inquérito era, não obstante, significativa. Por conseguinte, é provável que uma nova redução e/ou deterioração da indústria comunitária terá não só implicações negativas a nível do emprego e no investimento da própria indústria, mas também repercussões a nível dos seus fornecedores de matérias-primas e equipamento. Além disso, o inquérito demonstrou que o impacto das medidas anti-dumping instituídas sobre o produto considerado originário de Taiwan, e que são de cerca do dobro dos direitos de compensação propostos no presente inquérito, não foi significativo nos fornecedores.
(155) O produtor-exportador alegou ainda que as subvenções objecto do presente regulamento beneficiaram os fornecedores europeus de bens de equipamento. Segundo este, se fossem instituídas medidas de compensação, as encomendas seriam anuladas, repercutindo-se gravemente nos fornecedores europeus de equipamento.
(156) A este propósito, recorde-se que, quando as conclusões finais foram divulgadas a todas as partes interessadas, nenhum dos fornecedores que colaboraram no inquérito contestou as conclusões acima apresentadas, ou seja, que a proporção de fabricantes de CD-R europeus no volume de negócios dos fornecedores que colaboraram no inquérito era significativa e que é provável que uma nova redução e/ou deterioração da indústria comunitária pode ter repercussões nos seus fornecedores de matérias-primas e de equipamento. Por outro lado, tal como acima explicado, não é provável que o impacto de um direito de compensação tenha um efeito directo significativo nas actividades dos fornecedores.
5. Interesse dos importadores
(157) Nenhum importador independente colaborou no inquérito.
(158) A falta de colaboração dos importadores no presente caso leva a concluir que se forem instituídas medidas, não terão um impacto significativo na situação dos importadores independentes nem dos operadores comerciais de CD-R na Comunidade.
6. Interesses dos utilizadores e dos consumidores
(159) Os principais utilizadores de CD-R são as empresas de reprodução (duplicators) e os consumidores finais. As empresas de reprodução (duplicators) não apresentaram observações no âmbito do presente inquérito. Por conseguinte, a Comissão pensa que um eventual aumento dos custos aplicável a este sector se pode considerar insignificante em comparação com os custos globais.
(160) Além disso, a não instituição das medidas comprometeria gravemente a viabilidade da indústria comunitária, cujo desaparecimento conduziria a uma diminuição da oferta e da concorrência em detrimento das empresas de reprodução (duplicators) e dos consumidores.
(161) No que se refere aos consumidores, a Comissão contactou a organização de consumidores europeus ("BEUC") que apresentou as suas observações. Embora esta organização se opusesse à instituição de direitos, não foi apresentado nenhum elemento comprovativo de que os direitos anti-dumping instituídos sobre os CD-R originários de Taiwan tinham repercussões importantes nos consumidores. Mesmo baseando-se na pior das hipóteses de que os direitos de compensação se repercutirão integralmente nos consumidores, a instituição de medidas conduzirá a um aumento inferior a 3 cêntimos do euro por CD-R originário da Índia. Mesmo neste cenário, atendendo à diminuição dos preços no mercado comunitário desde 1998 e ao nível das medidas instituídas, não se prevêem efeitos significativos no consumidor final.
(162) Cumpre também notar que não há indicação de que o restabelecimento de condições de mercado abertas e leais impedirá que os produtores de países terceiros concorram no mercado comunitário ou que, consequentemente, diminuirá a qualidade e a diversidade da oferta. Embora seja verdade que a produção comunitária é, presentemente, insuficiente para satisfazer a procura do produto considerado, as medidas de compensação limitar-se-iam a eliminar a distorção da concorrência provocada pelas subvenções, não representando, por conseguinte, um obstáculo à satisfação da procura através dos fornecimentos de países terceiros a preços leais. Efectivamente, uma vez que o nível das medidas de compensação é igual ao da margem da subvenção, mas inferior ao montante requerido para eliminar completamente o prejuízo, é apenas o elemento desleal da vantagem dos preços dos exportadores que será eliminado.
(163) Além disso, o produto considerado pode continuar a ser importado de outros países. Deve também referir-se que a parte de mercado detida por países não abrangidos pelas medidas de compensação poderia aumentar futuramente, uma vez que o fornecimento de CD-R no mercado comunitário por países onde não há práticas de subvenções foi, no passado, menos atraente devido à forte pressão de preços exercida pela Índia e por Taiwan. Por conseguinte, é bastante provável que, se for restabelecida a concorrência leal, os países onde não há práticas de subvenções aumentem a sua presença no mercado comunitário.
(164) Tal parece indicar que nem os utilizadores nem os consumidores seriam negativamente afectados pela instituição de medidas.
7. Conclusão sobre o interesse comunitário
(165) Com base no que precede, conclui-se que a instituição de medidas de compensação definitivas não seria contrária ao interesse comunitário.
H. MEDIDAS DE COMPENSAÇÃO DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(166) Tendo em conta as conclusões sobre a subvenção, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da Comunidade, devem ser instituídas medidas definitivas, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria comunitária pelas importações objecto de subvenções.
(167) A fim de estabelecer o nível das medidas definitivas, teve-se em conta tanto a margem de subvenção estabelecida como o montante do prejuízo sofrido pela indústria comunitária.
(168) O nível das medidas definitivas a instituir deve ser suficiente para eliminar o prejuízo causado por estas importações sem exceder a margem de subvenção estabelecida. Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos prejudiciais das subvenções, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria comunitária cobrir os seus custos e obter, antes do pagamento dos impostos, um nível de lucro equivalente ao que poderia razoavelmente obter em condições normais de concorrência, isto é, na ausência de importações objecto de subvenções, quando das vendas do produto similar na Comunidade. A margem de lucro antes do pagamento de impostos utilizada para este cálculo foi a mesma do processo anti-dumping relativo a Taiwan, ou seja, 8 % do volume de negócios.
(169) O aumento dos preços necessário foi, por conseguinte, determinado com base numa comparação da média ponderada dos preços de importação utilizada para calcular a subcotação com o preço não prejudicial dos diferentes modelos vendidos pela indústria comunitária no mercado comunitário. O preço não prejudicial, por modelo, foi obtido adicionando a margem de lucro de 8 % aos custos de produção por modelo. Os custos de produção voltaram a ser calculados modelo a modelo, com base no preço de venda ao qual foram adicionadas as perdas. As eventuais diferenças resultantes desta comparação foram posteriormente expressas em percentagem do valor CIF total de importação. Estas diferenças foram superiores, em todos os casos, à margem de subvenção estabelecida.
2. Medidas definitivas
(170) Dado que o nível de eliminação do prejuízo excede a margem de subvenção estabelecida, o direito definitivo deve basear-se nesta última. Atendendo ao elevado nível de colaboração e a fim de não prejudicar a eficácia da medida, a taxa do direito de compensação definitivo aplicável à Índia deve ser fixada em 7,3 %,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito de compensação definitivo sobre as importações de discos compactos para gravação (CD-R), presentemente classificados no código NC ex 8523 90 00 (código TARIC 8523 90 00 10 ), originários da Índia.
2. A taxa do direito de compensação definitivo, aplicável ao preço líquido, franco-fronteira comunitária do produto não desalfandegado, é de 7,3 %.
3. Salvo especificações em contrário, aplicam-se as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 2 de Junho de 2003.