NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1583/2006
ze dne 23. října 2006,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA).
(2)
Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation.
(3)
Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
(7)
O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník.
(9)
Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení.
(10)
Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko.
(11)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:
a)
Žádající výrobci ve Společenství
BASF AG, Ludwigshafen, Německo
Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království
SASOL GmbH, Marl, Německo
b)
Vyvážející výrobci v USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA
c)
Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko
INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie
d)
Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci
Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko
e)
Průmysloví spotřebitelé ve Společenství
Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko
4. Období šetření
(12)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn.
(14)
Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů.
2. Obdobný výrobek
(15)
Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví.
1. Předběžné poznámky
(17)
Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali.
(18)
Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998).
2. Dumping dovozů během období přezkumného šetření
(19)
Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku.
(20)
Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření.
(21)
Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu.
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %.
3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
(23)
V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání.
(24)
Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %.
(25)
Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy.
(26)
Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství.
(27)
Trh ethanolaminu byl v letech 2000-2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů.
(28)
Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější.
(29)
Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství.
(30)
U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny.
(31)
Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší.
(32)
V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit.
(33)
Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství.
(34)
Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet.
(35)
Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon.
(36)
Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku.
(37)
V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu.
(38)
Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem.
(39)
V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008-2010.
(40)
Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření.
(41)
Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili.
(42)
Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(43)
Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího.
(44)
Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly.
(45)
Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství.
(46)
Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh).
E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
Spotřeba Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun celkem
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tun pro vlastní spotřebu
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tun na volném trhu
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(47)
Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva.
(48)
Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003.
(49)
Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %.
2. Dovoz z USA: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz z USA
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Podíl na trhu
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Dovozní cena v EUR/tunu
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(50)
Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili.
(51)
Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu.
(52)
V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami.
(53)
Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %.
3. Dovoz ze třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz ze třetích zemí
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Podíl na trhu
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Dovozní cena v EUR/tunu
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Pramen: Statistiky Eurostatu.
(54)
Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech.
4. Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Výroba v tunách
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapacita v tunách
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Využití kapacity
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %.
(56)
Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit.
Zásoby
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
Stav zásob, který se porovnává v období let 2002-2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem prodeje v tunách
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Podíl trhu na spotřebě na volném trhu
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002.
(59)
Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury.
(60)
Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady výroby v EUR/tunu
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Mzdy v tisících eur
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %.
(63)
Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně.
Prodej nezávislým subjektům ve Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Hodnota prodeje v tisících EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Výrobní náklady v tisících EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Ziskovost
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Investice v tisících EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
Návratnost investic
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002-2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány.
(66)
Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v tisících EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Peněžní tok z obratu
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím.
(68)
Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %.
(69)
Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření.
(70)
Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem vývozu v tunách
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže.
5. Závěry o situaci na trhu Společenství
(72)
Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu.
(73)
Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %.
(74)
Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu.
(77)
Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství.
(78)
Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla.
(79)
Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu.
(80)
Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů.
(81)
Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké.
(82)
Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství.
(83)
Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření.
(84)
Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006.
(85)
Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě.
(86)
Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly.
(87)
Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává.
(88)
Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen.
(89)
Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu.
(90)
Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen.
(91)
Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství.
(92)
Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství.
(93)
Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(94)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku.
(95)
Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují.
(96)
V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(97)
Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví.
(98)
Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována.
3. Zájmy dovozců a obchodníků nebo velkoprodejců
(99)
Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení.
(100)
Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat.
4. Zájem průmyslových spotřebitelů
(101)
S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů.
(102)
Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství.
(103)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí.
(104)
Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství.
(105)
Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné.
(106)
V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele.
5. Závěr o zájmu Společenství
(107)
Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.
(108)
Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám.
(109)
Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy.
(110)
Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat.
(111)
Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky.
(113)
Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné.
(114)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let.
(115)
Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky.
(116)
Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let.
(117)
Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin) pocházejících ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výše popsané výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Specifické pevné clo
Spojené státy americké
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA
(doplňkový kód TARIC A115)
59,25 EUR za tunu
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(doplňkový kód TARIC A145)
69,40 EUR za tunu
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(doplňkový kód TARIC A116)
111,25 EUR za tunu
Všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód TARIC A999)
111,25 EUR za tunu
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je cena zaplacená nebo splatná pro určení celní hodnoty stanovena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměru ke skutečně zaplacené nebo splatné ceně.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho doba platnosti činí dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. října 2006.
REGULAMENTO (CE) N.o 1583/2006 DO CONSELHO
de 23 de Outubro de 2006
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de etanolamina originária dos Estados Unidos da América
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 384/96 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) (a seguir denominado «regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 2 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão, após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
1. Medidas em vigor
(1)
Em Fevereiro de 2004, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 229/94 (2), instituiu medidas anti-dumping definitivas sobre as importações de etanolamina («produto em causa») originária dos Estados Unidos da América («EUA»). Os direitos assumiram a forma de direitos variáveis com base num preço mínimo para os três tipos de etanolaminas, ou seja, a monoetanolamina (MEA), a dietanolamina (DEA) e a trietanolamina (TEA).
(2)
No seguimento de um pedido do «Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique» (CEFIC), deu-se início, em Fevereiro de 1999, a um reexame da caducidade e a um reexame intercalar, nos termos dos n.os 2 e 3 do artigo 11.o do regulamento de base. Pelo Regulamento (CE) n.o 1603/2000 (3), o Conselho encerrou esses reexames e instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de etanolamina originária dos EUA. Ocorreu uma alteração quando a medida assumiu a forma de direito fixo específico por tonelada de todos os tipos de etanolamina. Duas das três empresas beneficiárias de um direito anti-dumping individual eram a Dow Chemical Company e a Union Carbide Corporation.
(3)
Após o desinvestimento do sector da etanolamina da Dow Chemical Company em benefício da empresa INEOS LLC, o direito anti-dumping individual de 69,40 EUR por tonelada aplicável à Dow Chemical Company foi transferido para a INEOS LLC (4). Como a Dow Chemical Company, todavia, adquiriu em 6 de Fevereiro de 2001 todas as acções da Union Carbide Corporation, uma empresa que beneficia de um direito anti-dumping individual de 59,25 EUR por tonelada, a Dow Chemical Company continua activa no comércio de etanolamina. A Union Carbide Corporation ainda existe, mas faz agora parte do grupo Dow Chemical Company e deixou de ter qualquer actividade de produção independente.
2. Pedido de um reexame da caducidade
(4)
Na sequência da publicação, em Novembro de 2004, de um aviso da caducidade iminente das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de etanolamina originária dos EUA (5), a Comissão recebeu, em 25 de Abril de 2005, um pedido de reexame em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
(5)
O pedido foi apresentado pelo CEFIC, em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 75 %, da produção comunitária total de etanolamina.
(6)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria comunitária. Tendo determinado, após consultas realizadas no âmbito do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes que justificavam o início de um reexame da caducidade, a Comissão deu início a um inquérito, através da publicação de um aviso de início (6), em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
3. Inquérito
(7)
Os serviços da Comissão avisaram oficialmente do início do reexame os produtores comunitários, os produtores-exportadores nos EUA, os importadores/comerciantes, os utilizadores industriais conhecidos como interessados e as autoridades dos EUA, tendo concedido às partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(8)
Os serviços da Comissão enviaram questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e às partes que solicitaram um questionário no prazo previsto no aviso de início.
(9)
Os serviços da Comissão também deram às partes directamente interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(10)
A Comissão recebeu respostas ao questionário da parte de dois produtores-exportadores dos EUA e dos seus nove importadores coligados na Comunidade, de um importador coligado na Suíça, de três produtores comunitários («produtores comunitários requerentes») e de um utilizador industrial na Comunidade. Um produtor comunitário não respondeu na íntegra ao questionário, facultando apenas informações sucintas, e dois utilizadores industriais na Comunidade apresentaram as suas observações.
(11)
Os serviços da Comissão procuraram obter e verificaram todas as informações que consideraram necessárias para determinar tanto a probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo como o interesse da Comunidade. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores comunitários requerentes
BASF AG, Ludwigshafen, Alemanha
Innovene Europe Ltd., Staines, Reino Unido
SASOL GmbH, Marl, Alemanha
b)
Produtores-exportadores dos EUA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Texas, EUA
c)
Importadores coligados na Comunidade
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Espanha
INEOS Oxide Ltd., Antuérpia, Bélgica
d)
Importador coligado na Suíça
Dow Europe GmbH, Horgen, Suíça
e)
Utilizadores industriais na Comunidade
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Espanha
4. Período de inquérito
(12)
O inquérito relativo à continuação ou à reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2004 e 30 de Junho de 2005 («PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de uma continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2002 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO CONSIDERADO E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(13)
O produto considerado é o que tinha sido objecto dos inquéritos anteriores. As etanolaminas são obtidas pela reacção com o amoníaco de óxido de etileno, que por sua vez resulta de uma reacção de etileno e oxigénio. Esta síntese conduz a três reacções concorrentes e a três tipos diferentes de etanolaminas: monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) e trietanolamina (TEA), consoante o número de vezes que se liga o óxido de etileno. O número máximo de combinações limita-se ao número de elementos de hidrogénio em amoníaco, designadamente três. A proporção destes três tipos na produção total é determinada pela configuração das instalações de produção mas pode, em certa medida, ser controlada pela proporção entre o amoníaco e o óxido de etileno (razão molar). As instalações comunitárias têm, normalmente, a nafta como portador de energia, ao passo que as instalações norte-americanas usam o gás natural.
(14)
O produto considerado é utilizado como produto intermédio e/ou aditivo para os surfactantes utilizados em detergentes e em produtos de cuidado pessoal, cosméticos, adubos, agentes de protecção das culturas (glifosato), inibidores de corrosão, óleos de lubrificação, produtos auxiliares para têxteis, amaciadores de têxteis (esterquats), produtos químicos para fotografia, para as indústrias do papel e metalúrgica, para a produção de cimento e ainda como agente de absorção em sistemas de distribuição de gás processo de adoçamento (sweetening) do gás pela remoção de ácidos. Desde finais de 2004, início de 2005, o produto começou a ser cada vez mais utilizado para o tratamento da madeira e refira-se ainda que pode também ser utilizado pelos próprios fabricantes ou fabricantes coligados na produção de etilenoaminas.
2. Produto similar
(15)
Tal como em inquéritos anteriores, comprovou-se que o produto em causa produzido nos EUA e vendido na Comunidade é idêntico, em termos de características físicas e técnicas, ao produto produzido e vendido na Comunidade pelos produtores comunitários e que não existem diferenças de utilização entre esses produtos. Verificou-se ainda que o produto em causa produzido nos EUA e vendido na Comunidade é idêntico ao vendido no mercado interno dos EUA. São, por conseguinte, considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(16)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se existia dumping e, em caso afirmativo, se a caducidade das medidas em vigor poderia provocar uma continuação ou a reincidência das práticas de dumping.
1. Observações preliminares
(17)
Dos quatro produtores-exportadores dos EUA citados no pedido, dois colaboraram no inquérito.
(18)
Os dois produtores-exportadores que colaboraram no inquérito representavam 100 % das importações para a Comunidade durante o PIR, que ascendiam a 41 000 toneladas. As importações para a Comunidade do produto em causa originário dos EUA representavam 16,7 % do consumo comunitário durante o PIR, uma descida em relação aos 29 % do período de inquérito anterior (1998).
2. Importações objecto de dumping durante o período de inquérito
(19)
Quanto aos dois produtores-exportadores dos EUA que colaboraram no inquérito, o valor normal foi estabelecido, para cada tipo de produto em causa, com base no preço pago ou a pagar no mercado interno dos EUA por clientes independentes, em conformidade com o n.o 1 do artigo 2.o do regulamento de base, uma vez que se concluiu que essas vendas tinham sido efectuadas em quantidades suficientes e no decurso de operações comerciais normais.
(20)
Tal como no inquérito inicial e no inquérito de reexame anterior, o presente inquérito revelou de novo que os dois produtores-exportadores norte-americanos que colaboraram exportaram o produto em causa para a Comunidade através de empresas coligadas. Por esta razão, e em conformidade com o disposto no n.o 9 do artigo 2.o do regulamento de base, os preços de exportação foram construídos com base nos preços a que o produto importado foi inicialmente revendido aos clientes independentes na Comunidade. Foram tidos em conta todos os custos incorridos entre a importação e a revenda, incluindo os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais, bem como o lucro realizado na Comunidade pelas empresas importadoras durante o PIR.
(21)
O valor normal foi comparado com o preço de exportação médio, para cada tipo de produto em causa, no estádio à saída da fábrica e ao mesmo estádio de comercialização. Nos termos do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, e a fim de assegurar uma comparação equitativa, tiveram-se em conta as diferenças dos factores que se alegou e demonstrou afectarem os preços e respectiva comparabilidade. Procedeu-se a ajustamentos relativamente ao frete interno e marítimo, abatimentos diferidos, custos de manutenção e de embalagem, custos de crédito e direitos de importação, deduzidos dos preços de revenda, de modo a obter os preços no estádio à saída da fábrica.
(22)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida por tipo de produto com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e os preços de exportação médios ponderados no mesmo estádio de comercialização. Esta comparação revelou a existência de práticas de dumping durante o PIR, se bem que a um nível inferior ao estabelecido no reexame anterior. A margem de dumping média ponderada, expressa em percentagem do valor cif-fronteira comunitária, era de 4,8 % para a INEOS e de 20,3 % para a Dow Chemical.
3. Evolução das importações em caso de revogação das medidas
(23)
Após a análise da existência de dumping durante o período de inquérito, foi também examinada a probabilidade da continuação do dumping.
(24)
A revogação das medidas permitiria que os exportadores reduzissem os preços de exportação. Uma tal redução tornaria o produto norte-americano mais atractivo no mercado comunitário. Se os preços de exportação fossem reduzidos ao nível dos direitos, as margens de dumping observadas no PIR seriam de 13,4 % para a INEOS e de 28,3 % para a Dow Chemical.
(25)
Calcula-se que a capacidade de produção não utilizada nos EUA, durante o período de inquérito, é de cerca de 90 000 toneladas. Este cálculo baseia-se nos dados facultados pelos dois produtores-exportadores que colaboraram, bem como em informações recolhidas nas principais revistas da especialidade. Em comparação com uma capacidade total instalada nos EUA estimada em 650 000 toneladas, o total estimado de procura satisfeita e uso cativo de 560 000 toneladas implica uma taxa de utilização das capacidades de 86 %, o que é muito pouco atendendo às condições de mercado favoráveis no PIR. A taxa relativamente baixa da utilização das capacidades foi consequência de problemas operacionais em algumas instalações de produção. A capacidade não utilizada de 90 000 toneladas deve ser comparada com o volume de exportações dos EUA para a Comunidade durante o PIR (41 088 toneladas) e o consumo comunitário total (246 670 toneladas). Por outras palavras, há um considerável potencial para aumentar as exportações dos EUA e dominar uma grande parte do mercado comunitário. A tendência de um aumento das exportações para a Comunidade é ainda apoiada pela expansão das capacidades de 45 000 toneladas, em curso em 2006, no México e no Brasil, ambos importantes mercados de exportação para os produtores norte-americanos.
(26)
Em conclusão, existe alguma capacidade não utilizada disponível, possibilitando a produção de mais etanolamina e sua venda no mercado comunitário se as medidas forem revogadas.
(27)
O mercado da etanolamina caracterizou-se por um forte crescimento da procura de DEA em 2000-2001, provocado pela utilização de DEA na produção de herbicidas à base de glifosato, que tornam as culturas geneticamente modificadas resistentes a esses herbicidas. A procura de TEA deve-se especificamente à sua utilização no sector do cimento e dos amaciadores de têxteis. Desde 2004, o mercado de MEA aumentou consideravelmente no seguimento da aprovação de um diploma norte-americano, aplicável a partir de 1 de Janeiro de 2005, que proíbe o emprego de produtos à base de metal para o tratamento de madeira, provocando uma procura adicional de MEA estimada em 80 000 toneladas. Como consequência o preço da etanolamina, a nível mundial, é elevado devido à intensa procura.
(28)
O inquérito revelou que os preços no mercado interno norte-americano são, em média, mais elevados que os preços de venda médios no mercado comunitário. Os utilizadores industriais obtêm, aparentemente, condições análogas em ambos os mercados, dado que são, com frequência, empresas multinacionais que negociam o aprovisionamento a nível mundial e escolhem fornecedores capazes de fornecer à mesma escala. Apurou-se, todavia, que o preço de todos os tipos de etanolaminas no mercado interno norte-americano era mais elevado quando facturado a comerciantes e distribuidores. Este tipo de vendas no mercado interno norte-americano é, regra geral, efectuado numa base ocasional, ao passo que as vendas no mercado comunitário são sobretudo estabelecidas com base em contratos a termo, o que implica que os preços de venda na Comunidade são fixados para um período mais longo, sendo mais estáveis.
(29)
As vendas a comerciantes e distribuidores pelos dois produtores-exportadores que colaboraram representam apenas 13 % dos volumes vendidos no mercado interno dos EUA e 32 % das vendas no mercado comunitário, mas os preços no mercado interno dos EUA eram, em média, 35 % mais elevados que os preços comunitários para este estádio de comercialização. Isto conforta a tese de que, atendendo à natureza ocasional das vendas a comerciantes e distribuidores, os preços do mercado interno dos EUA se adaptam mais rapidamente a flutuações de preços. Por conseguinte, num contexto de preços em alta, os preços no mercado interno dos EUA terão tendência a ser relativamente mais elevados que os preços comunitários. Por outro lado, este estádio de comercialização representa a parte mais reduzida de vendas, tanto no mercado interno dos EUA como no mercado comunitário.
(30)
Para os utilizadores industriais, que constituem a maioria dos clientes, a revogação das medidas não influenciaria provavelmente o nível de preços a que a etanolamina é vendida no mercado comunitário, pois que se verificou que os encargos das medidas eram suportados pelos produtores-exportadores dos EUA. Nesse contexto, estes últimos podem conseguir vendas mais lucrativas e teriam incentivo para aumentar as exportações para o mercado comunitário. No entanto, os utilizadores industriais poderiam aproveitar a revogação das medidas para negociarem preços mais baixos tanto junto dos produtores-exportadores dos EUA como da indústria comunitária.
(31)
Os preços de exportação do produto em causa para outros mercados importantes, designadamente Canadá e África do Sul, não mostram qualquer padrão regular. Os preços de venda são ora inferiores ora superiores aos praticados nos EUA e no mercado comunitário, consoante as condições de venda. A expedição de volumes mais reduzidos implica, de modo geral, preços de venda mais elevados.
(32)
Em suma, para ambos os produtores-exportadores que colaboraram no inquérito, o mercado dos EUA permanece, em princípio, o mercado de vendas mais importante. No entanto, dado que 17 % da produção foi exportada durante o PIR, as vendas para a Comunidade e o resto do mundo continuam a ter um papel significativo na rendibilidade e utilização, na globalidade, das capacidades de produção instaladas.
(33)
A curto prazo, em relação aos dois produtores norte-americanos que colaboraram, espera-se que os volumes de importação permaneçam pelo menos estáveis. De facto, mesmo com as medidas em vigor e não obstante o carácter aliciante do mercado norte-americano, têm continuado a satisfazer a procura dos seus clientes instalados na Comunidade. É provável a redução dos volumes de exportação por parte do produtor norte-americano INEOS após a aquisição da Innovene, com as suas instalações de produção na Comunidade, quando a empresa tiver procedido ao descongestionamento das instalações de produção adquiridas e se tiver expandido pela instalação de novas capacidades na Comunidade, cuja operacionalidade não está prevista para antes de 2008. Paralelamente, prevê-se que os produtores-exportadores dos EUA tenham reparado os prejuízos causados pelo furacão na segunda metade de 2005 e se encontrem plenamente operacionais na segunda metade de 2006, início de 2007, produzindo, assim, quantidades adicionais que podem ser vendidas no mercado comunitário.
(34)
Quanto aos produtores norte-americanos que não colaboraram no inquérito, representando 27 % da produção dos EUA no PIR, não se pode excluir que retomem as exportações para a Comunidade, caso as medidas sejam revogadas.
(35)
Foi igualmente efectuada uma análise da evolução possível a médio prazo (até cinco anos) da procura e da capacidade de produção na Comunidade, nos EUA e no resto do mundo. Analisou-se ainda como a situação prevista da procura e da oferta afectaria os níveis de preços na Comunidade. Todos os valores nos considerandos que se seguem assentam em informações obtidas junto das empresas BASF, Dow e INEOS e nas publicações de referência mais importantes da PCI e da Tecnon no domínio da indústria química.
(36)
Tendo em conta as projecções tanto dos produtores norte-americanos como comunitários da procura e capacidade de produção futuras, prevê-se que o crescimento do mercado comunitário seja inferior ao do resto do mundo. A taxa de crescimento média prevista da Comunidade, numa base anual, ronda os 3 % a médio prazo, comparada com as previsões de 7 % para a Ásia e de 4,2 % para o resto do mundo.
(37)
Em 2004, a procura no mercado europeu excedeu a capacidade de produção instalada comunitária em cerca de 40 000 toneladas. Nos EUA verificava-se a situação inversa, já que a capacidade existente era mais elevada que a utilização efectiva e as vendas do produto em cerca de 90 000 toneladas, o que, contudo, não afectou negativamente os elevados níveis de preços, devido a problemas operacionais de produção limitando o abastecimento dos clientes. O confronto das taxas de crescimento projectadas com as expansões de capacidade anunciadas permite a previsão de algum excesso de capacidade em relação à procura no mercado comunitário, a partir de 2008, sobretudo devido à provável consecução dos planos de investimento da INEOS na Comunidade, o que aumentaria a capacidade instalada na Comunidade de um quarto a um terço. Não se espera que tal expansão de capacidade se torne operacional antes do início de 2008. Se bem que um tal aumento da capacidade possa encontrar uma compensação concomitante e parcial através da redução das importações na Comunidade e do aumento das vendas de exportação pelos produtores comunitários, prevê-se que a capacidade instalada total na Comunidade de todos os produtores supere a procura no mercado comunitário, em 2008.
(38)
Com base nos elementos de que a Comissão dispõe, prevê-se que se mantenha o actual excesso de capacidade nos EUA, pelo menos a curto prazo, porque a procura no mercado interno, embora crescente, não absorverá a capacidade não utilizada que voltará a estar operacional. Num período mais longo, até 2010, prevê-se que deixe de existir excesso de capacidade, reduzindo o incentivo dos produtores norte-americanos para exportarem. Simultaneamente, prevêem-se graves problemas de abastecimento insuficiente na Ásia, situação ilustrada pelo facto de a Dow Chemical ter criado uma empresa comum com a Petronas, designada Optimal, e ter instalado 75 000 toneladas de capacidade na Malásia, destinada a servir o mercado asiático da etanolamina.
(39)
De um modo mais geral, até 2010, a capacidade de produção mundial é susceptível de aumentar de cerca de 1 300 000 toneladas para 1 785 000 toneladas, incluindo novas capacidades instaladas na Comunidade (+ 205 000), nos EUA (+80 000), na Arábia Saudita (+ 100 000) e na Ásia (+ 100 000). A procura mundial, a uma taxa de crescimento projectada de 4,2 %, teria aumentado entre 1 550 000 e 1 700 000 toneladas até 2010. Tendo em conta que alguma da capacidade excedentária é absorvida devido a paragens para manutenção, sendo assim necessário dar o devido desconto, a projecção para 2010 revela excesso de capacidade na Comunidade, equilíbrio nos EUA e escassez na Ásia e no resto do mundo. Resumindo, as várias expansões de capacidade não indicam que os produtores-exportadores dos EUA estejam inclinados a exportar para o mercado comunitário a preços objecto de dumping, devido ao equilíbrio provável da oferta e da procura, a um nível mundial. De referir, contudo, que se trata de uma avaliação referente à evolução a médio prazo, isto é, 2008-2010.
(40)
Recorde-se que, no PIR, se detectou a existência de práticas de dumping por parte de ambos os produtores-exportadores que colaboraram, se bem que a um nível inferior ao do anterior inquérito de reexame.
(41)
Comparando com o anterior inquérito de reexame, a parte de mercado das importações norte-americanas desceu de 29 % para 16,7 %. Existe, aparentemente, uma capacidade não utilizada de 90 000 toneladas nos EUA, sendo a reduzida taxa de utilização durante o PIR consequência de alguns incidentes, e não foi possível investigar a utilização de cerca de 27 % da capacidade instalada dos EUA devido a falta de colaboração. Não se pode afastar definitivamente a hipótese de estes produtores que não colaboraram voltarem a exportar para a Comunidade a preços de dumping, caso as medidas sejam revogadas. Embora a procura no mercado dos EUA seja previsivelmente mais acentuada que na Comunidade, espera-se que a capacidade em excesso dos EUA seja absorvida apenas a médio prazo. Além disso, para manter a rendibilidade das capacidades de produção instaladas, existe actualmente um incentivo a que todos os produtores aumentem as suas vendas para o mercado comunitário, caso as medidas sejam revogadas.
(42)
Em conclusão, é provável a continuação de dumping e o risco de um aumento do volume das importações exercendo, possivelmente, uma pressão descendente sobre os preços na Comunidade, pelo menos a curto prazo, se as medidas forem revogadas.
D. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA COMUNITÁRIA
(43)
Os três produtores comunitários requerentes colaboraram plenamente no inquérito. Durante o PIR, estes produtores representavam 80 % da produção comunitária. Um produtor comunitário adicional apoiou o pedido e facultou informações referentes à respectiva produção, mas não respondeu na íntegra ao questionário. Assim, teve de ser considerado como não tendo colaborado.
(44)
É de assinalar que desde o Regulamento (CE) n.o 1603/2000, em que se publicaram as medidas actualmente em vigor, a Union Carbide Ltd. (Reino Unido) foi adquirida pela Dow Chemical Company e deixou de produzir etanolamina na Comunidade. A BP Chemicals mudou a firma para Innovene e a Condea para Sasol. Por último, a INEOS Oxide Ltd., empresa-mãe instalada no Reino Unido da INEOS Americas LLC, adquiriu a Innovene em 16 de Dezembro de 2005. Ambas as empresas, INEOS Americas LLC e Innovene, continuaram a colaborar plenamente no inquérito.
(45)
Neste contexto, considera-se que os três produtores comunitários são a BASF AG, a Innovene e a Sasol e que constituem a indústria comunitária na acepção do n.o 1 do artigo 4.o e do n.o 4 do artigo 5.o do regulamento de base.
(46)
O inquérito apurou que, tal como no anterior inquérito de reexame, parte da produção de etanolamina na Comunidade se destina a utilização interna ou cativa. Estima-se esta parte em cerca de um terço da produção comunitária total, como no anterior inquérito de reexame. Detectou-se uma situação de produção cativa nas instalações de um dos produtores incluídos na indústria comunitária, que gere uma fábrica concebida e utilizada exclusivamente para esse fim. O inquérito confirmou que os produtores comunitários requerentes não adquirem junto de partes independentes, dentro ou fora da Comunidade, o produto em causa para fins comerciais ou para seu uso cativo. Por conseguinte, não se considera que a etanolamina para uso cativo concorra com a etanolamina disponível no mercado comunitário (a seguir referido como mercado livre).
E. SITUAÇÃO NO MERCADO COMUNITÁRIO
1. Consumo no mercado comunitário
Consumo comunitário
2002
2003
2004
PIR
Total em toneladas
283 992
331 194
358 830
366 645
Índice
100
117
126
129
Toneladas cativas
97 768
107 539
118 584
119 975
Índice
100
110
121
123
Toneladas no mercado livre
186 224
223 655
240 246
246 670
Índice
100
120
129
132
Fonte: Estatísticas do Eurostat e respostas ao questionário.
(47)
A determinação do consumo total da Comunidade baseou-se na combinação da produção menos as exportações de todos os produtores na Comunidade e as importações provenientes de países terceiros no mercado comunitário. Em comparação com 2002, o consumo no PIR aumentou 29 % ou 83 000 toneladas. O crescimento foi particularmente acentuado entre 2002 e 2003 (+17 % ou +48 000 toneladas), mas continuou em 2004 e no PIR, embora a um ritmo mais lento. O consumo tem aumentado em consequência da maior procura de etanolaminas, com base num campo de aplicações amplo e em expansão. A procura mais importante desde 2002 verifica-se na DEA para a produção de glifosato, na TEA para esterquats e na MEA para o tratamento de madeira.
(48)
O consumo no mercado livre aumentou 32 % (ou 60 000 toneladas) no período em causa com um aumento de 20 % (ou 37 000 toneladas) entre 2002 e 2003.
(49)
Quanto ao mercado cativo, o consumo aumentou 23 % ou 22 000 toneladas devido à crescente utilização das etanolaminas nos processos de produção de outros produtos químicos.
2. Importações provenientes dos EUA, volume, parte de mercado e preços de importação
Importações provenientes dos EUA
2002
2003
2004
PIR
Toneladas
46 075
40 576
40 512
41 088
Índice
100
88
88
89
Parte de mercado
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Preço de importação em EUR/tonelada
979,63
915,15
975,09
995,55
Índice
100
93
100
102
Fonte: Estatísticas do Eurostat e respostas ao questionário.
(50)
O volume das importações na Comunidade provenientes dos EUA diminuiu 12 % entre 2002 e 2003 e tem permanecido a esse nível. A parte de mercado foi determinada com base no consumo no mercado livre na Comunidade e desceu de 24,7 % para 16,7 % no período considerado, o que constitui uma perda de oito pontos percentuais. A descida das importações e da parte de mercado entre 2002 e 2003 coincidiu com uma descida global de 7 % do preço de importação médio. Entre 2002 e 2003, os produtores-exportadores dos EUA não participaram na expansão do consumo no mercado livre na Comunidade. Ainda após 2003, os produtores-exportadores dos EUA não aumentaram a sua parte de mercado, embora os preços das importações tenham aumentado de novo. Num mercado de vendedores, esta característica tão aliciante teria, normalmente, provocado vendas adicionais, mas os produtores-exportadores dos EUA não regressaram ao mercado comunitário como se esperava, devido a problemas operacionais e a condições ainda mais aliciantes no mercado interno dos EUA.
(51)
Assinale-se que os preços acima referidos foram obtidos a partir das estatísticas sobre importações compiladas pelo Eurostat. Não distinguem a gama de produtos e contêm várias condições de venda que não podem ser comparadas com as aplicadas por outros operadores no mercado comunitário. No considerando 53 explica-se a comparação precisa efectuada entre as importações objecto de dumping e os preços dos produtores comunitários, no mesmo estádio de comercialização. Ao longo do período considerado, o preço médio das importações aumentou uns meros 2 %. Todas as importações na Comunidade originárias dos EUA foram efectuadas através de importadores coligados e os preços das importações, por conseguinte, são preços de transferência no grupo da empresa. No anterior inquérito de reexame, apurou-se que esses preços de importação eram estabelecidos artificialmente, de modo a absorver, pelo menos em parte, as medidas anti-dumping então em vigor. Os importadores coligados na Comunidade sofreram perdas consideráveis no último PIR e as margens realizadas entre o preço de compra (preço de importação efectivo) e o preço de revenda no mercado comunitário não foram suficientes para cobrir os custos incorridos entre a importação e a revenda. Esta a razão por que o anterior inquérito de reexame implicou a revisão da forma das medidas anti-dumping e se instituiu um direito fixo específico por tonelada.
(52)
No presente inquérito de reexame verificou-se que tanto os produtores-exportadores norte-americanos como os seus importadores coligados na Comunidade realizaram lucros durante o PIR e apurou-se que as margens dos importadores coligados eram conformes às condições de mercado. Os níveis de preços de venda comparados com o valor normal e/ou o custo de produção permitiram lucros adequados para todas as empresas envolvidas em mercados caracterizados por elevados preços de venda.
(53)
A comparação dos preços de importação cif-fronteira comunitária facturados a clientes independentes, incluindo direitos anti-dumping, com os preços à saída da fábrica da indústria comunitária, para os mesmos tipos de produto e no mesmo estádio de comercialização, levaram ao estabelecimento da subcotação dos preços de venda da indústria comunitária entre 7,3 % e 17,5 %.
3. Importações provenientes de outros países terceiros, volume, parte de mercado e preços de importação
Importações provenientes de outros países terceiros
2002
2003
2004
PIR
Toneladas
17 596
18 688
12 276
8 773
Índice
100
106
70
50
Parte de mercado
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Preço de importação em EUR/tonelada
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Índice
100
94
95
92
Fonte: Estatísticas do Eurostat.
(54)
As importações provenientes de outros países terceiros diminuíram para metade no período considerado. A parte de mercado dos outros países exportadores mais importantes, sobretudo Rússia e Irão, tornou-se, de facto, irrelevante. Segundo a indústria utilizadora, esta tendência descendente deve-se à dificuldade de se obterem exactamente as quantidades pedidas numa data de entrega específica, nos dois países acima referidos.
4. Situação económica da indústria comunitária
2002
2003
2004
PIR
Produção em toneladas
206 481
242 350
279 307
290 625
Índice
100
117
135
141
Capacidade em toneladas
263 320
273 820
302 070
311 820
Índice
100
104
115
118
Utilização da capacidade
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Durante o período considerado a capacidade de produção aumentou 41 %. Simultaneamente, a capacidade aumentou 18 %, permitindo a melhoria da utilização da capacidade de 78,4 % para 93,2 %.
(56)
O aumento da capacidade de produção entre 2002 e 2003 é pouco significativo e reflecte algumas melhorias de eficiência. A partir de 2004, podem observar-se um descongestionamento mais intensivo e novas expansões de capacidade.
Existências
2002
2003
2004
PIR
Toneladas
9 543
10 883
10 228
7 596
Índice
100
114
107
80
(57)
O nível das existências é comparado no final de cada ano de 2002 a 2004 e varia em certa medida consoante as encomendas. O nível no final do PIR é mais baixo, mas mostra a situação em 30 de Junho de 2005 e, por conseguinte, não é propriamente comparável com as existências no final do ano, o que se deve ao facto de, tendo em vista a procura algo inferior dos utilizadores industriais nos meses de Verão, as empresas programarem níveis inferiores de produção e manutenção das instalações de produção.
2002
2003
2004
PIR
Volume de vendas
130 214
144 103
167 054
175 953
Índice
100
111
128
135
Parte de mercado em consumo total (incluindo uso cativo)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Parte de mercado em consumo no mercado livre
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Preços de venda em EUR/tonelada (vendas no mercado livre)
801,77
758,49
835,68
936,08
Índice
100
95
104
117
(58)
O volume de vendas da indústria comunitária a clientes independentes aumentou 35 % no período considerado. Tanto a parte de mercado do consumo comunitário total como do consumo no mercado livre indicam que, após uma perda entre 2002 e 2003, a parte de mercado se estabilizou e permaneceu em 48 %, em relação ao consumo total, e em 71,3 % no mercado livre, durante o PIR. O nível de preços médio das vendas a clientes independentes seguiu um padrão semelhante e, após uma descida de 5 % entre 2002 e 2003, o nível de preços no mercado livre durante o PIR era 17 % mais elevado do que em 2002.
(59)
Comparados com o nível de preços no PIR do inquérito de reexame anterior, que coincidiu com o ano civil de 1998, os preços das vendas em 2004 e no actual PIR eram, em média, 22,7 % e 37,5 %, respectivamente, mais elevados que em 1998. Não foram emitidas facturas em relação à produção destinada a consumo cativo, utilizada em instalações de produção integradas.
(60)
O consumo tem aumentado de forma ininterrupta na última década, passando de 152 000 toneladas em 1995 para 367 000 toneladas no PIR, o que representa um aumento anual de 9,7 %. O mais recente aumento do consumo no período considerado, de 2002 ao PIR, foi de 10,7 % numa base anual, comparado com um aumento anual da capacidade de 7 %. Esta evolução apoiou níveis de preços elevados na Comunidade, impulsionando paralelamente a indústria comunitária para uma significativa melhoria das taxas de utilização da capacidade de 78,4 % para 93,2 %, o que conduziu a um aumento anual da produção de 14,5 %. Em termos absolutos, a produção aumentou 84 000 toneladas em comparação com um aumento do consumo de 83 000 toneladas e uma expansão da capacidade de apenas 48 500 toneladas.
2002
2003
2004
PIR
Custo de produção médio em EUR por tonelada
779,53
749,85
746,84
790,60
Índice
100
96
96
101
(61)
A elevada e crescente procura em comparação com um ritmo mais lento da expansão da capacidade e a redução em geral das importações mantiveram o nível de preços da etanolamina na Comunidade. Além disso, as margens de venda foram pouco influenciadas pelo pleno custo de produção por tonelada, no período considerado. O aumento do custo de produção de 5,9 % entre 2004 e o PIR foi consequência do aumento do preço da nafta, um produto petrolífero utilizado na produção de óxido de etileno, a principal matéria-prima na produção de etanolamina, na Comunidade.
2002
2003
2004
PIR
Emprego
102
103
101
102
Índice
100
101
99
99
Produtividade Toneladas por assalariado
2 016
2 354
2 755
2 861
Índice
100
117
137
142
Salários em milhares de EUR
6 860
7 526
8 018
7 598
Índice
100
110
117
111
Salário médio por assalariado (EUR)
66 976
73 105
79 097
74 797
Índice
100
109
118
112
(62)
O emprego a nível da indústria Comunitária para o produto similar permaneceu estável durante o período considerado. O processo de produção é largamente automatizado, pelo que não se caracteriza por uma grande intensidade do factor trabalho. Concomitantemente, devido a melhorias constantes e ao descongestionamento das instalações de produção, a produtividade aumentou 42 % no período considerado.
(63)
No decurso do período considerado, os salários aumentaram 11 %, com o seu ponto mais alto em 2004, que se pode atribuir aos esforços de reestruturação e a despedimentos efectuados por um dos produtores comunitários requerentes. O salário médio por assalariado seguiu um padrão semelhante.
Vendas a partes independentes na Comunidade
2002
2003
2004
PIR
Valor das vendas em milhares de EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Índice
100
105
134
158
Custo de produção em milhares de EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Índice
100
106
123
137
Rendibilidade
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
A rendibilidade, no período considerado, das vendas no mercado livre do produto em causa a partes independentes na Comunidade aumentou de 2,8 %, em 2002, para 15,5 % no PIR, após uma descida de 1,1 %, em 2003. Esta melhoria da rendibilidade desde 2003 situa-se no contexto de importações estáveis provenientes dos EUA e de uma maior procura, tendo como consequência tanto o aumento dos volumes de vendas como dos níveis dos preços de venda, que, em 2004 e no PIR, foi mais pronunciado do que o custo de produção.
2002
2003
2004
PIR
Investimentos em milhares de EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Índice
100
852
58 750
33 198
Retorno dos investimentos
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Os níveis de preços obtidos na Comunidade determinam se as empresas estão ou não interessadas em aumentar a capacidade adicional. No período de 2002-2003, o retorno dos investimentos não foi considerado suficientemente elevado para justificar instalações de produção adicionais. Em consequência, as empresas limitaram-se a algum descongestionamento e a melhorias de eficiência. A procura, crescente e ritmada, em conjunção com um aumento de capacidade limitado sustentou níveis de preços mais elevados, em tal medida que desde 2004 voltou a ser realista concretizar projectos de investimento que tinham sido suspensos.
(66)
No que se refere à capacidade de mobilização de capitais, é de assinalar que a produção de etanolamina é apenas uma pequena parte da produção global de produtos químicos pela indústria comunitária, representada, na maioria, por grandes empresas internacionais no sector dos produtos químicos, beneficiando de elevados níveis de cash flow, autofinanciamento e idoneidade creditícia. Assim, a indústria comunitária em geral não se deparou com grandes problemas em matéria de mobilização de capitais.
2002
2003
2004
PIR
Cash flow em milhares de EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Índice
100
68
348
570
Cash flow em relação ao volume de negócios
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
A evolução do cash flow ilustra igualmente a relação entre níveis de preços, rendibilidade e retorno dos investimentos. Após níveis de cash flow reduzidos em 2002 e 2003, a indústria comunitária regressou aos valores de dois dígitos para o cash flow em relação ao volume de negócios, a partir de 2004, e o seu nível para a maior parte das empresas é suficientemente elevado, de molde a canalizar o financiamento para novos investimentos no comércio da etanolamina.
(68)
A indústria comunitária beneficiou do crescimento do mercado no período considerado, como ilustrado pelo aumento da parte de mercado do consumo total, de 45,9 % para 48 %, e da parte de mercado do consumo livre, de 69,9 % para 71,3 %.
(69)
As práticas de dumping prosseguiram no PIR, se bem que a níveis inferiores aos estabelecidos no anterior inquérito de reexame.
(70)
Como acima se demonstrou, a indústria comunitária teve, efectivamente, a oportunidade de recuperar de anteriores práticas de dumping, sobretudo em termos de preços de vendas e rendibilidade.
2002
2003
2004
PIR
Volume de exportações Toneladas
15 631
15 278
16 709
17 428
Índice
100
98
107
111
(71)
Os volumes de exportação da indústria comunitária para países terceiros aumentaram 11 % no período considerado, correspondendo a 4 %, em média, numa base anual, ocorrência consentânea com a expansão do consumo mundial. Comprova que a indústria comunitária é competitiva nos mercados mundiais.
5. Conclusão sobre a situação do mercado comunitário
(72)
O volume de etanolamina consumida no mercado comunitário cresceu 29 %, enquanto as importações provenientes dos EUA desceram 11 % durante o período considerado. Paralelamente, a indústria comunitária poderia aumentar o seu volume de vendas, e assim estabilizar e mesmo aumentar ligeiramente a sua parte de mercado.
(73)
A situação económica da indústria comunitária melhorou em relação à maioria dos indicadores económicos: produção (+ 41 %), capacidade de produção (+ 18 %) e utilização da capacidade, volume de vendas (+ 35 % ou +45 000 toneladas) e valor (+ 58 %), produtividade, parte de mercado (+ 2 pontos percentuais), cash flow e rendibilidade, investimentos e retorno dos investimentos. A evolução dos custos de produção por tonelada permaneceu inferior à evolução dos preços de venda. Acrescente-se que a indústria comunitária beneficiou ainda do crescimento do mercado comunitário e acompanhou a evolução da procura mundial, já que a actividade de exportação aumentou 11 % em volume.
(74)
Em conclusão, tendo em vista o desenvolvimento positivo dos indicadores referentes à indústria comunitária, considera-se que está em boa situação. Não foi possível estabelecer que o prejuízo importante tivesse continuado. Por esse motivo, analisou-se se havia probabilidade de reincidência de prejuízo caso as medidas fossem revogadas.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DE PREJUÍZO
(75)
Recorde-se que os produtores-exportadores dos EUA continuaram as suas práticas de dumping no PIR, embora a um nível reduzido em comparação com o inquérito anterior. A revogação das medidas poderia, se os preços de exportação fossem reduzidos proporcionalmente, propiciar margens de dumping entre 13,4 % e 28,3 % para os produtores que colaboraram no inquérito, permanecendo uma incógnita o comportamento dos produtores que não colaboraram e que representam 42 % das importações, no inquérito inicial. Estes últimos, todavia, como estão sujeitos às medidas anti-dumping mais elevadas, teriam um maior incentivo para regressar ao mercado comunitário, se as medidas fossem revogadas.
(76)
Estima-se também que existe actualmente uma capacidade não utilizada de 90 000 toneladas no mercado norte-americano, uma vez solucionados os problemas operacionais e superados os danos causados pelo furacão.
(77)
Em conclusão, é provável a continuação de dumping e o risco de um aumento do volume das importações exercendo, possivelmente, uma pressão descendente sobre os preços na Comunidade, pelo menos a curto prazo, se as medidas forem revogadas.
(78)
De um modo geral, um aumento das importações objecto de dumping exerceria uma pressão descendente sobre o nível dos preços de venda e afectaria negativamente a rendibilidade da indústria comunitária, bem como a recuperação financeira observada no período considerado. Neste contexto, refira-se que o nível de subcotação aumentaria substancialmente se as medidas fossem revogadas.
(79)
Prevê-se que os produtores norte-americanos desviem, em certa medida, a utilização da principal matéria-prima, óxido de etileno, da produção de monoetilenoglicol (MEG) para a produção de etanolamina.
(80)
O óxido de etileno é utilizado na produção de outros produtos ou derivados químicos, sobretudo etilenoglicóis e, em especial, monoetilenoglicol (MEG). A capacidade em óxido de etileno limita-se apenas a uns poucos locais no mundo, dada a sua natureza altamente explosiva e tóxica, encontrando-se esta substância sujeita a regulamentação especial em matéria de ambiente, saúde, segurança e defesa. Por conseguinte, a repartição do óxido de etileno depende dos preços de mercado dos seus derivados.
(81)
Existia, historicamente, uma determinada hierarquia de níveis de preços: o preço do etileno era superior ao do MEG e o preço da etanolamina era superior tanto ao do etileno como ao do MEG. Desde finais de 2003, todavia, os preços do MEG na Comunidade aumentaram significativamente e tornaram-se mais elevados que os preços do etileno e mesmo, em determinados períodos, que os preços da etanolamina. Logo, o óxido de etileno é cada vez mais desviado para a produção de MEG, criando uma escassez relativa de óxido de etileno no mercado e, paralelamente, contribuindo para manter os preços da etanolamina a um nível relativamente elevado.
(82)
Os países do Médio Oriente, contudo, investem actualmente nas capacidades de obtenção de etilenoglicol com base na nafta. Espera-se que as novas capacidades de produção de MEG se tornem operacionais a curto prazo no Kuwait (com a participação da Dow Chemical), na Arábia Saudita e no Irão. Como a nafta é um produto petrolífero, esses países terão uma nítida vantagem em termos de custos. É, assim, razoável supor que o preço do MEG venha a descer a curto prazo e que os produtores dos EUA se venham a confrontar com a diminuição de vendas de MEG, nomeadamente na Ásia, onde as actividades chinesas em matéria de têxteis e poliéster contam para mais de 30 % do consumo mundial de MEG. É, sobretudo, o caso de um dos produtores-exportadores que não colaborou e que, actualmente é um importante exportador de MEG para a Ásia. Em consequência, é provável que os produtores dos EUA aumentem a produção de etanolamina, exercendo uma pressão descendente sobre os preços e criando a necessidade de encontrar clientes adicionais fora do mercado interno dos EUA, por exemplo, no mercado comunitário.
(83)
Tendo em mente a actual situação estável da indústria comunitária, a probabilidade de reincidência de prejuízo provocado pela pressão descendente sobre os preços depende também da amplitude de uma tal descida de preços e da evolução de outros factores, como o custo de produção e a possibilidade de repercutir esses custos mais elevados nos clientes. A este respeito, analisou-se a situação após o PIR.
(84)
Foram recolhidos dados adicionais para verificar se as conclusões alcançadas com base na análise do período considerado e, em particular, do PIR continuavam válidas no segundo semestre de 2005 e nos primeiros cinco meses de 2006.
(85)
No segundo semestre de 2005, os preços de todos os tipos de etanolaminas continuaram a subir, entre 11,4 % e 14,7 %, no mercado comunitário. O aumento de preço médio no mercado norte-americano foi ainda mais acentuado, com 22 %. A destruição provocada pelo furacão, na Louisiana, foi a principal causa de alguma escassez ocasional no mercado interno dos EUA.
(86)
Esta evolução continuou nos primeiros cinco meses de 2006, mas a um ritmo consideravelmente mais lento: os preços no mercado comunitário aumentaram entre 2,8 % e 4 % e no mercado interno dos EUA 9,9 %, demonstrando a recuperação gradual dos problemas operacionais e decorrentes dos danos sofridos localmente.
(87)
Comparando com a situação do PIR, os preços do petróleo aumentaram consideravelmente na segunda metade de 2005, em média um aumento de 30 %, afectando o custo da nafta, cujo aumento se iniciou na segunda metade do PIR (primeiro semestre de 2005). Os preços das importações norte-americanas na Comunidade parecem ajustar-se menos rapidamente à subida dos preços da matéria-prima, por um lado devido ao ajustamento mais lento dos preços dos contratos e a um esforço de protecção da parte de mercado, por outro devido ao facto de as instalações de produção norte-americanas utilizarem gás em vez de nafta, e os aumentos de preço do gás ocorrerem a um ritmo mais lento que os do petróleo.
(88)
Os preços do petróleo continuaram a aumentar em média 10 % nos primeiros cinco meses de 2006, afectando negativamente a rendibilidade da indústria comunitária por causa da flexão observada da subida dos preços de venda.
(89)
O inquérito dos acontecimentos posteriores ao PIR parece apontar para uma viragem na evolução do mercado comunitário da etanolamina. Aparentemente, os preços de venda atingiram o pico e para alguns tipos de etanolamina acusam mesmo uma ligeira descida. Há indícios de que um aumento do custo da produção não se repercutirá facilmente em preços de venda mais elevados para os clientes. Neste momento, todavia, não é claro em que medida o custo crescente da produção e a pressão descendente sobre a rendibilidade implicarão uma situação de prejuízo para a indústria comunitária, a médio prazo.
(90)
Caso as medidas sejam revogadas, é provável que, a curto prazo, se verifique um aumento substancial das importações norte-americanas objecto de dumping para a Comunidade, tendo como consequência uma pressão descendente sobre os preços.
(91)
A médio prazo, a situação poderia agravar-se pelo aumento da produção de etanolamina nos EUA, em reacção a oportunidades de vendas de MEG mais reduzidas, obrigando os produtores norte-americanos a procurar mercados de venda adicionais e, assim, desviando volumes consideráveis para o mercado comunitário.
(92)
O fim aparente do aumento dos preços de venda no início de 2006 e a evolução desfavorável dos custos de produção devido à evolução dos preços do petróleo parecem também afectar negativamente a rendibilidade da indústria comunitária.
(93)
Todos estes factores convergem para a probabilidade de reincidência de prejuízo. Algumas das conclusões acima referidas, contudo, baseiam-se em contingências susceptíveis de ocorrer a médio prazo.
G. INTERESSE DA COMUNIDADE
1. Observação preliminar
(94)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão examinou se a manutenção das medidas anti-dumping actualmente em vigor seria contrária ao interesse da Comunidade no seu conjunto. A determinação do interesse da Comunidade baseou-se no exame dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria comunitária, dos importadores, dos comerciantes, dos grossistas e dos utilizadores industriais do produto em causa.
(95)
Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a adopção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da Comunidade. Além disso, o presente inquérito é um reexame da caducidade, devendo, pois, analisar uma situação em que estão em vigor medidas anti-dumping.
(96)
Nesta base, procurou-se determinar se, não obstante a conclusão de que há uma probabilidade de continuação de dumping prejudicial e de reincidência de prejuízo, existiam razões imperiosas para concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas anti-dumping não é do interesse da Comunidade.
2. Interesse da indústria comunitária
(97)
Refira-se que durante o PIR continuaram as práticas de dumping e que se concluiu que há uma probabilidade de continuação do dumping do produto em causa originário dos EUA e que existe um risco de reincidência de prejuízo para a indústria comunitária.
(98)
A indústria comunitária demonstrou a sua viabilidade e competitividade, facto confirmado pela evolução positiva da maioria dos indicadores económicos, nomeadamente a rendibilidade, o cash flow e o retorno dos investimentos. As medidas anti-dumping anteriormente instituídas contribuíram para o actual nível de preços no mercado comunitário, permitindo à indústria comunitária recuperar a rendibilidade necessária para um retorno dos investimentos suficiente, num grau tal que os investimentos na capacidade se tornaram economicamente viáveis. Em particular o produtor-exportador norte-americano INEOS, que após a aquisição da Innovene passou, de facto, a ser um produtor comunitário, anunciou importantes investimentos na Comunidade. A prorrogação das medidas contribuiria também para manter a rendibilidade deste projecto de investimento. Assim, a manutenção das medidas contra as importações objecto de dumping originárias dos EUA é do interesse da indústria comunitária.
3. Interesse dos importadores e comerciantes/grossistas
(99)
Devido à falta de colaboração de comerciantes e grossistas, concluiu-se que a ausência ou a prorrogação das medidas não afectaria estas partes em grande medida. O inquérito não revelou a existência de importadores independentes; todas as importações na Comunidade do produto em causa originário dos EUA parecem transitar por importadores coligados dos produtores-exportadores dos EUA.
(100)
A prorrogação das medidas não alterará a situação actual dos importadores coligados, que, como se apurou, realizaram margens de lucro conformes às condições do mercado, no PIR. Bem entendido, a revogação das medidas poderia ser do interesse dos importadores coligados caso o nível dos preços de venda aos clientes não fosse afectado ou os produtores-exportadores norte-americanos não exigissem parte ou a totalidade da margem de lucro extra resultante, fixando simultaneamente os preços a que os importadores coligados podem comprar a etanolamina.
4. Interesse dos utilizadores industriais
(101)
Com base no facto de que a prorrogação das medidas representaria uma segunda renovação das medidas anti-dumping, importa dar especial atenção ao interesse dos utilizadores industriais.
(102)
No presente inquérito apenas se pronunciaram utilizadores activos no comércio de esterquats para amaciadores de produtos têxteis. Um utilizador industrial, representando cerca de 14 % das importações totais dos EUA durante o PIR, respondeu ao questionário, dois outros enviaram as suas observações, bem como dados sobre a estrutura de custos da produção dos bens acabados. Os esterquats são produzidos com base na TEA e utilizados como amaciadores de produtos têxteis, comercializados por grupos conhecidos no sector dos detergentes, como Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser e Colgate. Estes utilizadores industriais alegam que o aumento do preço da TEA coloca em risco as suas actividades comerciais e que a oferta não é suficiente no mercado comunitário. Ambos os factores seriam menos penalizantes se as medidas anti-dumping caducassem. Mais ainda, a continuação da produção na Comunidade estará alegadamente em perigo se não se melhorar a rendibilidade do comércio de esterquats.
(103)
Verificou-se que no período de inquérito a TEA representava cerca de 23 % do custo total da produção de esterquats, um aumento em relação aos 22 % de 2003, mas globalmente comparável à situação que existia em 2002, o primeiro ano do período considerado. Após o PIR, atendendo à evolução do preço da TEA, a incidência desta no custo total do produto acabado deve ser ainda mais acentuada. É claro que a supressão das medidas anti-dumping iria, pelo menos a curto prazo, aligeirar os custos da TEA como matéria-prima. Esta redução de custos, assumindo que a revogação das medidas se traduziria num preço de compra mais baixo, reduziria o custo da TEA em cerca de 7 %. O efeito sobre o custo total de produção dos bens acabados seria uma redução de cerca de 1 %, melhorando a rendibilidade pela mesma margem.
(104)
Verificou-se que a rendibilidade no comércio dos esterquats se deteriorou, de facto, no período considerado, passando de cerca de 18 % para 8 %. Todavia, a descida do preço de venda dos esterquats de 6 % no período considerado foi, talvez, o principal factor neste contexto, provocando um aumento de quase 10 % da importância relativa dos custos de produção no preço de venda. Aparentemente, o sector sofre o efeito de uma transferência para leste, em particular para a Rússia, onde de um modo geral se podem encontrar soluções menos onerosas, mas mais especificamente no intuito de adquirir a outra principal matéria-prima, «ácido gordo de sebo». Este produto de origem bovina pode ser substituído por um produto de origem vegetal, estireno de óleo de palma, que se encontra com maior abundância no leste. Além disso, as grandes multinacionais dos detergentes, por motivos de eficiência, exigem a presença local dos seus fornecedores, o que pode ser a principal razão de uma possível deslocalização para o exterior da Comunidade.
(105)
Por último, analisou-se a alegação de abastecimento insuficiente de TEA no mercado comunitário, que não foi corroborada, já que determinados produtores fizeram ofertas que não foram aceites pelos utilizadores em causa.
(106)
Em suma, embora se admita que o aumento de preço da TEA tenha exercido uma pressão negativa sobre o custo de produção dos produtos acabados dos utilizadores industriais que se manifestaram, essa pressão é bastante limitada e a revogação das medidas anti-dumping apenas a atenuaria de forma pouco significativa. Verificou-se que outros factores, como o custo de outras matérias-primas e as exigências dos clientes, tinham um impacto bem mais acentuado. Decidiu-se, assim, que a prorrogação das medidas não afectaria de modo significativo os utilizadores industriais.
5. Conclusão sobre o interesse da Comunidade
(107)
O inquérito demonstrou que as medidas anti-dumping em vigor permitiram uma certa recuperação da indústria comunitária. A indústria comunitária beneficiaria da continuação das medidas, pois poderia então manter os actuais níveis rentáveis dos preços e realizar investimentos adicionais. A revogação das medidas iria ameaçar este processo de recuperação. Por conseguinte, a manutenção das medidas é do interesse da indústria comunitária.
(108)
Parece não existirem importadores independentes e nenhum comerciante/grossista se manifestou. Todas as importações originárias dos EUA foram efectuadas através de comerciantes coligados em relação aos quais se apurou que com as medidas em vigor tinham obtido margens de lucro conformes, durante o PIR.
(109)
Além disso, no passado, as medidas em vigor não tiveram aparentemente efeitos negativos de monta a nível da situação económica dos utilizadores. Com base nas informações recolhidas durante o presente inquérito, não se afigura que o eventual aumento de preços, a acontecer, na sequência da instituição de medidas anti-dumping, seja desproporcionado quando comparado com as vantagens que daí decorrerão para a indústria comunitária, tendo em conta a eliminação da distorção comercial resultante das importações objecto de dumping.
(110)
No que diz respeito ao interesse comunitário, conclui-se que não existem razões imperiosas para não prorrogar as medidas anti-dumping actualmente em vigor contra as importações de etanolamina originária dos EUA.
(111)
Considera-se, pois, adequada a manutenção das medidas anti-dumping em vigor contra as importações de etanolamina originária dos EUA.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(112)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais a Comissão tenciona recomendar a manutenção das medidas em vigor. Foi-lhes também concedido um prazo para apresentarem as suas observações após a divulgação das informações.
(113)
O inquérito revelou a existência de capacidades não utilizadas no país em causa e a continuação de práticas de dumping no PIR. A situação da indústria comunitária melhorou no período considerado em relação à maioria dos factores de prejuízo, sobretudo devido às condições de mercado, favoráveis a nível mundial. Perante a evolução positiva da situação económica da indústria comunitária não foi possível estabelecer a continuação de prejuízo importante. O inquérito sobre a probabilidade de reincidência de prejuízo, todavia, mostrou que vários factores, como as capacidades não utilizadas nos EUA, a redução das vendas de MEG, a situação da etanolamina tanto a nível mundial como comunitário, convergem para a probabilidade de reincidência de prejuízo, a médio prazo.
(114)
Decorre do que precede que, conforme previsto no n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, devem ser mantidas as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de etanolamina originária dos Estados Unidos da América, instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 1603/2000, com a última redacção que lhe foi dada pelo aviso relativo à taxa do direito fixo anti-dumping aplicável à INEOS (7). Considera-se ainda que as medidas devem ser prorrogadas por um período suplementar de dois anos apenas.
(115)
Por um lado, existe a probabilidade de reincidência de dumping prejudicial com base nos seguintes factos: i) têm continuado as práticas de dumping pelos produtores-exportadores dos EUA, apesar das medidas em vigor, e ii) prevê-se um aumento das importações na Comunidade devido à capacidade de produção excedentária existente nos EUA (90 000 toneladas), que estará de novo operacional no final de 2006 e que não encontrará procura correspondente no mercado interno norte-americano. Mais ainda, o principal produtor dos EUA, que não colaborou no inquérito e é actualmente objecto do direito anti-dumping mais elevado - tem por conseguinte o mais forte incentivo ao regresso ao mercado comunitário, se as medidas forem revogadas -, dispõe da rede de distribuição necessária na medida em que vende outros produtos químicos no mercado comunitário.
(116)
Por outro lado, prevê-se que a capacidade excedentária norte-americana deixe gradualmente de existir até 2010, e as expansões de capacidade na Comunidade, planeadas por um dos produtores-exportadores norte-americanos que colaboraram no inquérito, devem concretizar-se até final de 2008, ou seja, dentro de dois anos. Estas últimas considerações, conjugadas com a incerteza contínua em relação à influência da evolução dos preços do petróleo no custo de produção e na rendibilidade da indústria comunitária, justificam que as medidas sejam prorrogadas por apenas dois anos.
(117)
Findo este período de dois anos, a Comissão decidirá, por iniciativa própria, dar início a um novo inquérito de reexame a que se aplicará o artigo 11.o do regulamento de base,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É criado um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de etanolamina, actualmente classificada nos códigos NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (código Taric 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (código Taric 2922120010) e 2922 13 10 (trietanolamina), originária dos Estados Unidos da América.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido franco-fronteira comunitária dos produtos não desalfandegados supracitados, produzidos pelas empresas a seguir enumeradas, são as seguintes:
País
Empresa
Direito fixo específico
Estados Unidos da América
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(código adicional Taric A115)
59,25 EUR por tonelada
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(código adicional Taric A145)
69,40 EUR por tonelada
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(código adicional Taric A116)
111,25 EUR por tonelada
Todas as outras empresas
(código adicional Taric A999)
111,25 EUR por tonelada
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
4. Quando as mercadorias tiverem sido danificadas antes de serem introduzidas em livre prática e, por conseguinte, o preço efectivamente pago ou a pagar for calculado proporcionalmente para a determinação do valor aduaneiro nos termos do artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão (8), o montante do direito anti-dumping, calculado com base nos montantes acima estabelecidos, deve ser diminuído proporcionalmente ao preço efectivamente pago ou a pagar.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia e mantém-se em vigor por um período de dois anos.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 23 de Outubro de 2006.