Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES
ze dne 31. března 2004
o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 a články 55 a 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů [3],
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [4], s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 9. prosince 2003,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) U příležitosti nových změn směrnice Rady 93/38/EHS ze dne 14. června 1993 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v oblasti vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [5], které jsou nutné ke splnění požadavků na zjednodušení a modernizaci vyjádřených zadavateli a hospodářskými subjekty v jejich reakcích na Zelenou knihu, kterou přijala Komise dne 27. listopadu 1996, by uvedená směrnice měla být v zájmu srozumitelnosti přepracována. Tato směrnice je založena na judikatuře Evropského soudního dvora, zejména na judikatuře týkající se kritérií pro zadání zakázky, která upřesňuje možnosti zadavatelů vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, včetně oblasti životního prostředí nebo sociální oblasti, budou-li tato kritéria spojena s předmětem zakázky, neponechají-li zadavateli neomezenou volnost výběru, budou-li výslovně uvedena a budou-li v souladu se základními zásadami uvedenými v devátém bodu odůvodnění.
(2) Významným důvodem pro zavedení pravidel pro koordinaci postupů při zadávání zakázek v těchto odvětvích je značné množství způsobů, kterými mohou vnitrostátní orgány ovlivnit jednání těchto subjektů, zejména prostřednictvím kapitálové účasti nebo zastoupením v jejich správních, řídících nebo dozorčích orgánech.
(3) Dalším z hlavních důvodů nezbytnosti koordinace postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v těchto odvětvích je uzavřený charakter trhů, na kterých působí, způsobený udělováním zvláštních nebo výlučných práv členskými státy na dodávky, obstarávání nebo využívání sítí pro poskytování dotčených služeb.
(4) Právní předpisy Společenství a zejména nařízení Rady (EHS) č. 3975/87 ze dne 14. prosince 1987, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy [6] a nařízení (EHS) č. 3976/87 ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy [7] jsou určeny k prohloubení hospodářské soutěže mezi subjekty, které nabízejí služby v letecké dopravě veřejnosti. Není proto vhodné zahrnout tyto subjekty do oblasti působnosti této směrnice. Se zřetelem ke konkurenčnímu postavení lodní dopravy Společenství by bylo též nevhodné podřídit zakázky zadávané v této oblasti pravidlům této směrnice.
(5) Oblast působnosti směrnice 98/38/EHS v současné době zahrnuje určité zakázky zadávané zadavateli působícími v odvětví telekomunikací. Pro otevření tohoto odvětví byl přijat legislativní rámec obsažený ve čtvrté zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 25. listopadu 1998. Jedním z jeho důsledků bylo zavedení účinné hospodářské soutěže, jak právní tak faktické, v tomto odvětví. Pro informaci a s ohledem na tuto situaci zveřejnila Komise seznam telekomunikačních služeb [8], které již mohou být vyňaty z oblasti působnosti uvedené směrnice na základě jejího článku 8. Další pokrok byl potvrzen v sedmé zprávě o provádění nařízení o telekomunikacích ze dne 26. listopadu 2001. Není proto dále nutné upravovat nákupy prováděné subjekty působícími v tomto odvětví.
(6) Není proto dále vhodné zachovávat Poradní výbor pro zakázky v odvětví telekomunikací, zřízený směrnicí Rady 90/531/EHS ze dne 17. září 1990 o postupech při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [9].
(7) Přesto je vhodné nadále dohlížet na vývoj v odvětví telekomunikací a znovu zvážit situaci, pokud by bylo zjištěno, že v tomto odvětví již není účinná hospodářská soutěž.
(8) Směrnice 93/38/EHS vyjímá ze své oblasti působnosti telefonní službu, dálnopis, mobilní telefonní, pagingové a družicové služby. Tyto výjimky byly zavedeny pro zohlednění skutečnosti, že zmíněné služby by mohly být v dané zeměpisné oblasti často poskytovány pouze jedním poskytovatelem služeb vzhledem k nepřítomnosti účinné hospodářské soutěže a k existenci zvláštních nebo výlučných práv. Zavedení účinné hospodářské soutěže v odvětví telekomunikací tyto výjimky zbavuje opodstatnění. Je proto nezbytné zahrnout zakázky na uvedené telekomunikační služby do oblasti působnosti této směrnice.
(9) Pro zajištění otevřeného zadávání veřejných zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb v hospodářské soutěži je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení, která zavádějí na úrovni Společenství koordinaci zakázek překračujících určitou hodnotu. Tato koordinace je založena na požadavcích vyplývajících z článků 14, 28 a 49 Smlouvy o ES a článku 97 Smlouvy o Euratomu, zejména na zásadě rovného zacházení, přičemž zásada zákazu diskriminace je pouze jejím zvláštním vyjádřením, zásadě vzájemného uznávání, zásadě proporcionality, a zásadě transparentnosti. Tato koordinace by s ohledem na druh odvětví, kterých se týká, měla při zachování uplatnění uvedených zásad vytvořit rámec pro zdravou obchodní praxi a měla by umožnit co největší pružnost.
Pokud jde o veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než částka, pro kterou se použijí ustanovení o koordinaci Společenstvím, je vhodné připomenout judikaturu rozvinutou Evropským soudním dvorem, podle které se používají výše uvedená pravidla a zásady.
(10) Aby bylo dosaženo skutečné otevření trhu a přiměřená rovnováha při používání pravidel pro zadávání veřejných zakázek v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, musí být subjekty, jež mají být zahrnuty, vymezeny na jiném základě než odkazem na jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli z veřejného a soukromého sektoru. Je rovněž třeba zajistit, aby v souladu s článkem 295 Smlouvy nebyla dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v členských státech
(11) Členské státy by měly zajistit, aby účast uchazeče, který je veřejnoprávním subjektem, v zadávacím řízení nezpůsobila narušení hospodářské soutěže ve vztahu k soukromoprávním uchazečům.
(12) Podle článku 6 Smlouvy jsou požadavky na ochranu životního prostředí zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Společenství uvedených v článku 3 Smlouvy, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice proto upřesňuje, jak mohou zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, a současně jim zajišťuje možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny.
(13) Nic v této směrnici by nemělo bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejné mravnosti, veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat, ochraně rostlin, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou.
(14) Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho působnosti, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986 - 1994) [10] schválilo zejména Dohodu WTO o vládních zakázkách (dále jen "Dohoda"), jejímž cílem je vytvořit mnohostranný rámec vyvážených práv a povinností týkajících se veřejných zakázek se záměrem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. Se zřetelem k mezinárodním právům a závazkům, které vyplývají pro Společenství z přijetí Dohody, jsou opatření, která se mají vztahovat na uchazeče a výrobky ze signatářských třetích zemí, stanoveny Dohodou. Dohoda nemá přímý účinek. Zadavatelé, na které se Dohoda vztahuje, kteří splňují tuto směrnici a kteří ji uplatňují na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody, jednají tedy v souladu s Dohodou. Je také vhodné, aby tato směrnice zaručovala hospodářským subjektům ze Společenství podmínky pro účast na veřejných zakázkách, které jsou stejně příznivé jako podmínky pro hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři Dohody.
(15) Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé prostřednictvím "technického dialogu" vyhledávat nebo přijímat informace, které mohou použít při přípravě zadávací dokumentace za předpokladu, že tyto informace nebudou bránit hospodářské soutěži.
(16) S ohledem na rozmanitost zakázek na stavební práce by zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na návrh a provádění stavebních prací. Záměrem této směrnice není předepsat společné nebo oddělené zadávání. Rozhodnutí zadat zakázku společně nebo odděleně by mělo být založeno na kvalitativních a hospodářských kritériích, která mohou být vymezena vnitrostátním právem.
Zakázka může být považována za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zvláště zahrnuje provedení činností uvedených v příloze XII, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu zakázky pouze vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla posuzována jako zakázka na stavební práce.
Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázky na stavební práce je vhodné vzít za základ hodnotu samotných stavebních prací a případnou odhadovanou hodnotu dodávek a služeb, které zadavatelé dávají k dispozici zhotovitelům, do té míry, do jaké jsou tyto služby nebo dodávky nezbytné k provedení dotčených prací. Mělo by být zřejmé, že pro účely tohoto odstavce jsou dotčenými službami služby, které poskytují zadavatelé prostřednictvím svých vlastních zaměstnanců. Na druhou stranu výpočet hodnot zakázek na služby poskytnuté či neposkytnuté zhotoviteli na dodatečné provedení stavebních prací se řídí pravidly používanými na zakázky na služby.
(17) Pro účely použití procesních pravidel této směrnice a pro účely sledování je oblast služeb nejlépe znázorněna rozdělením do kategorií, které odpovídají určitým položkám jednotné nomenklatury, a jejich shromážděním ve dvou přílohách, XVII A a XVII B, podle režimu, kterému podléhají. Pokud jde o služby uvedené v příloze XVII B, nemělo by být příslušnými ustanoveními této směrnice dotčeno použití zvláštních pravidel Společenství pro dané služby.
(18) Pokud jde o zakázky na služby, mělo by být úplné uplatňování této směrnice na přechodnou dobu omezeno na zadávání zakázek na ty služby, u kterých směrnice dovoluje, aby se v plné míře využil potenciál pro zvýšení přeshraničního obchodu. Zakázky na jiné služby musí být po určitou dobu sledovány před tím, než bude přijato rozhodnutí o plném uplatňování této směrnice. Z tohoto důvodu musí být vymezen mechanismus pro toto sledování. Tento mechanismus by současně měl všem zájemcům umožnit přístup k odpovídajícím informacím.
(19) Je třeba vyhnout se překážkám volného poskytování služeb. Poskytovatelé služeb proto mohou být buď fyzické, nebo právnické osoby. Tato směrnice by však neměla být na vnitrostátní úrovni na újmu použití pravidel týkajících se podmínek pro výkon činnosti nebo povolání za předpokladu, že jsou slučitelná s právem Společenství.
(20) Neustále se vyvíjejí určité nové elektronické techniky nákupu. Tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů, zejména v oblasti časových a finančních úspor, které s sebou používání těchto technik přináší. Zadavatelé mohou využívat elektronické techniky nákupu, je-li jejich využití v souladu s pra vidly této směrnice a se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. V tomto ohledu může mít nabídka podaná uchazečem, zejména podle rámcové dohody nebo pokud je použit dynamický nákupní systém, formu elektronického katalogu tohoto uchazeče, pokud tento katalog používá prostředky sdělování vybrané zadavatelem v souladu s článkem 48.
(21) S ohledem na rychlé rozšiřování elektronických systémů nákupu je vhodné zavést vhodná pravidla, která by zadavatelům umožnila plně využívat možností nabízených těmito systémy. Za této situace je nezbytné definovat plně elektronický dynamický nákupní systém pro nákupy pro běžnou potřebu a stanovit zvláštní pravidla pro zavedení a provozování tohoto systému, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty, které mají zájem se jej účastnit. Každý hospodářský subjekt by měl mít možnost připojit se k takovému systému, pokud podal předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a splňuje kritéria pro výběr. Tato technika nákupů umožňuje zadavatelům, prostřednictvím vypracování seznamu již vybraných uchazečů a možností připojit se poskytnutou novým uchazečům, disponovat poměrně širokým spektrem nabídek díky použitým elektronickým prostředkům, a tudíž zajistit optimální využití finančních prostředků prostřednictvím široké hospodářské soutěže.
(22) Vzhledem k pravděpodobnému nárůstu elektronických dražeb je vhodné stanovit na úrovni Společenství definici těchto dražeb a stanovit pro ně zvláštní pravidla, aby bylo zajištěno, že budou probíhat plně v souladu se zásadami rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti. Proto je vhodné stanovit, aby se tyto elektronické dražby vztahovaly pouze na zakázky na stavební práce, dodávky a služby, pro které mohou být stanoveny přesné specifikace. To může být zejména případ opakujících se zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby. Pro stejný účel musí být rovněž stanovena možnost určit pořadí uchazečů v kterékoli fázi elektronické dražby. Používání elektronických dražeb umožňuje zadavatelům vyžadovat po uchazečích předložení nových snížených cen, a je-li zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, rovněž zkvalitnění jiných prvků nabídky než cen. Aby bylo zajištěno dodržení zásady transparentnosti, mohou být předmětem elektronických dražeb pouze prvky způsobilé k automatickému vyhodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, to znamená pouze prvky, které jsou kvantifikovatelné tak, že mohou být vyjádřeny v absolutních hodnotách nebo v procentech. Naopak hlediska nabídek, která vyžadují vyhodnocení nekvantifikovatelných prvků, by neměla být předmětem elektronických dražeb. V důsledku toho by určité zakázky na stavební práce a služby, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je projekt díla, neměly být předmětem elektronických dražeb.
(23) V členských státech se rozvinuly určité techniky centralizace nákupů. Několik veřejných zadavatelů je pověřeno provedením nákupů nebo zadáním veřejných zakázek nebo uzavřením rámcových dohod pro jiné zadavatele. S ohledem na velké objemy nákupů tyto techniky umožňují zvýšit hospodářskou soutěž a zlepšit efektivitu veřejných nákupů. Je proto vhodné stanovit na úrovni Společenství definici ústředních nákupních subjektů používanou zadavateli. Rovněž by měly být vymezeny podmínky, za kterých mohou být v souladu se zásadami zákazu diskriminace a rovného zacházení zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím ústředního nákupního subjektu, považováni za vyhovující této směrnici.
(24) Aby byly vzaty v úvahu rozdíly existující v jednotlivých členských státech, měla by být členským státům dána možnost výběru, zda zadavatelé budou moci využít ústřední nákupní subjekty, dynamické nákupní systémy nebo elektronické dražby, jak jsou definovány a upraveny touto směrnicí.
(25) Měl by být náležitě vymezen pojem zvláštní a výlučná práva. Důsledkem tohoto vymezení je skutečnost, že možnost subjektu využít za účelem výstavby sítí nebo přístavních či letištních zařízení řízení o vyvlastnění nebo zřízení věcného břemene nebo použít prostor na povrchu, pod povrchem či nad povrchem veřejné komunikace netvoří sama o sobě výlučné či zvláštní právo ve smyslu této směrnice. Ani skutečnost, že subjekt dodává pitnou vodu, elektřinu, plyn nebo teplo do sítě, jež je provozována subjektem, který požívá zvláštní nebo výlučná práva udělená příslušným orgánem daného členského státu, nepředstavuje sama o sobě zvláštní nebo výlučné právo ve smyslu této směrnice. Stejně tak práva přiznaná členským státem v jakékoli formě, včetně koncesí, omezenému počtu podniků na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, která umožňují každému zájemci, který je splňuje, využívat těchto práv, by neměla být považována za výlučná či zvláštní práva.
(26) Je vhodné, aby zadavatelé používali při svých činnostech v odvětví vodního hospodářství společné postupy zadávání zakázek a aby se tato pravidla rovněž používala, pokud veřejní zadavatelé ve smyslu této směrnice zadávají zakázky ohledně svých činností v oblasti projektování vodohospodářských staveb, zavlažování, odvodňování půdy nebo čištění a úpravy odpadních vod. Avšak pravidla pro zadávání veřejných zakázek navržená pro dodávky zboží nejsou vhodná pro nákup vody, protože je třeba získávat vodu ze zdrojů v blízkosti místa, kde bude použita.
(27) Některé subjekty poskytující veřejnou autobusovou dopravu již byly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS. Tyto subjekty by měly být též vyňaty z oblasti působnosti této směrnice. Aby byla vyloučena existence velkého množství zvláštních úprav použitelných pouze na určitá odvětví, je vhodné, aby obecný postup, který umožňuje vzít v úvahu účinky otevření se hospodářské soutěži, byl použit rovněž na všechny subjekty poskytující autobusovou dopravu, které nebyly vyňaty z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4.
(28) Vzhledem k pokračujícímu otevírání se poštovních služeb Společenství hospodářské soutěži a vzhledem ke skutečnosti, že tyto služby jsou poskytovány prostřednictvím sítě jak veřejnými zadavateli a veřejnými podniky, tak jinými podniky, je vhodné stanovit, že zakázky zadané zadavateli zajišťujícími poštovní služby budou podřízeny pravidlům této směrnice, včetně těch v článku 30, která, při zajištění použití zásad uvedených v devátém bodu odůvodnění, tvoří rámec pro zdravou obchodní praxi a umožní větší pružnost, než nabízí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby [11]. Pro definici dotyčných činností je vhodné zohlednit definice směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby [12].
Ať je jejich právní postavení jakékoli, nejsou subjekty poskytující poštovní služby v současnosti podřízeny pravidlům stanoveným směrnicí 93/38/EHS. Přizpůsobení postupů pro zadávání zakázek této směrnici by mohlo déle trvat těmto subjektům než subjektům, které jsou již podřízeny těmto pravidlům a které budou muset pouze přizpůsobit své postupy změnám, jež tato směrnice přináší. Je proto vhodné povolit rozdílné použití směrnice podle lhůt nezbytných pro toto přizpůsobení. S ohledem na rozdílnou situaci dotčených subjektů by členské státy měly mít možnost stanovit přechodné období pro používání pravidel této směrnice na zadavatele působící v odvětví poštovních služeb.
(29) Zakázky mohou být přiděleny pro uspokojení požadavků, které vyplývají z různých činností, jež mohou být podřízeny různým právním režimům. Mělo by být upřesněno, že právní režim použitelný na jednu zakázku určenou k pokrytí více činností by měl být podřízen pravidlům použitelným na tu činnost, které je zakázka hlavně určena. Stanovení, které činnosti je zakázka především určena, může být založeno na analýze potřeb, kterým musí konkrétní zakázka vyhovovat, uskutečněné zadavatelem za účelem odhadu hodnoty zakázky a vypracování zadávací dokumentace. V některých případech, jako je nákup jednotlivého kusu vybavení určený k vykonávání činností, pro které nejsou k dispozici informace umožňující odhad odpovídající míry využití, by mohlo být objektivně nemožné stanovit které činnosti je zakázka hlavně určena. Měla by být stanovena pravidla, která se v těchto případech použijí.
(30) Aniž jsou dotčeny mezinárodní závazky Společenství, je nutné zjednodušit provádění této směrnice, zejména zjednodušením prahových hodnot a stanovením použitelnosti ustanovení o informacích, které se poskytují účastníkům ohledně rozhodnutí učiněných v souvislosti s řízeními o zadávání zakázek a jejich výsledky, pro všechny zadavatele bez ohledu na odvětví, ve kterém působí. Navíc by v souvislosti s měnovou unií takové prahové hodnoty měly být stanoveny v eurech takovým způsobem, který by zjednodušoval použití těchto ustanovení a zároveň zajistil soulad s prahovými hodnotami uvedenými v Dohodě, které jsou vyjádřeny ve zvláštních právech čerpání (ZPČ). Za tímto účelem by měly být prahové hodnoty vyjádřené v eurech pravidelně přezkoumávány, aby se v případě nutnosti upravily podle možných negativních výkyvů v hodnotě eura ve vztahu k ZPČ. Prahové hodnoty použitelné pro veřejné soutěže by měly být navíc shodné s prahovými hodnotami použitelnými pro zakázky na služby.
(31) Je třeba stanovit případy, ve kterých je možné upustit od použití opatření pro koordinaci postup z důvodu státní bezpečnosti nebo státního tajemství nebo z důvodu použití zvláštních pravidel pro zakázky, která vyplývají z mezinárodních dohod týkajících se rozmístění ozbrojených sil nebo která jsou vlastní mezinárodním organizacím.
(32) Je vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadávané přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb, dodávek nebo stavebních prací, skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je též vhodné vyloučit určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadané zadavatelem společnému podniku, který je složen za účelem vykonávání činností, na které se vztahuje tato směrnice, z více zadavatelů, mezi které tento zadavatel patří. Je však nezbytné zajistit, že toto vyloučení nezpůsobí narušení hospodářské soutěže výhodné pro podniky nebo společné podniky, které jsou propojeny se zadavateli; je vhodné stanovit náležitý soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky obdržet část svého obratu z trhu a mimo které tyto podniky ztrácejí možnost získání zakázky bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají.
(33) V rámci služeb mají zakázky na nabývání nebo pronájem nemovitostí nebo práv k nim určité zvláštní rysy, které činí použití pravidel pro zadávání veřejných zakázek nevhodným.
(34) Rozhodčí a smírčí služby obvykle poskytují právnické nebo fyzické osoby, které jsou určeny nebo vybrány způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek.
(35) V souladu s Dohodou nezahrnují finanční služby, na které se vztahuje tato směrnice, zakázky týkající se vydávání, nákupu, prodeje nebo převodu cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů; zejména nejsou zahrnuty transakce zadavatelů, které mají za cíl peněžní či kapitálový zisk.
(36) Tato směrnice by se měla vztahovat na poskytování služeb, pouze pokud je založeno na smlouvě o zakázce.
(37) Podle článku 163 Smlouvy je podpora výzkumu a vývoje prostředkem k posílení vědecké a technologické základny průmyslu Společenství a otevření veřejných zakázek na služby přispívá k tomuto cíli. Tato směrnice by se neměla vztahovat na spolufinancování programů výzkumu a vývoje: zakázky na výzkum a vývoj jiné než ty, u kterých dosažený prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil pro svou činnost za podmínky, že poskytovaná služba je zcela uhrazena zadavatelem, proto nejsou předmětem této směrnice.
(38) Aby se předešlo existenci velkého množství zvláštních úprav vztahujících se pouze na některá odvětví, měly by být současné zvláštní úpravy stanovené článkem 3 směrnice 93/38/EHS a článkem 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků [13], kterými se řídí subjekty využívající geografickou oblast za účelem vyhledávání nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí a jiných pevných paliv, nahrazeny obecným postupem umožňujícím vynětí odvětví přímo vystavených hospodářské soutěži. Musí však být zajištěno, že tím nebude dotčeno rozhodnutí Komise 93/676/EHS ze dne 10. prosince 1993, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje v Nizozemsku činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) směrnice Rady 90/531/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou v Nizozemsku považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice [14], rozhodnutí Komise 97/367/ES ze dne 30. května 1997, kterým se stanoví, že využívání geografických oblastí k průzkumu nebo těžbě ropy nebo zemního plynu nepředstavuje ve Spojeném království činnost definovanou čl. 2 odst. 2 písm. b) bodem i) směrnice Rady 93/38/EHS a že subjekty vykonávající takovouto činnost nejsou ve Spojeném království považovány za působící na základě zvláštních nebo výlučných práv ve smyslu čl. 2 odst. 3 písm. b) směrnice [15], rozhodnutí Komise 2002/205/ES ze dne 4. března 2002 na žádost Rakouska o použití zvláštního režimu stanoveného v článku 3 směrnice 98/38/EHS [16] a rozhodnutí Komise 2004/73/ES na žádost Německa o použití zvláštního postupu uvedeného v článku 3 směrnice 98/38/EHS [17].
(39) Zaměstnání a práce tvoří základní prvky pro zajištění rovnosti příležitostí pro všechny a přispívají k začlenění do společnosti. V této souvislosti přispívají chráněné dílny a programy chráněného zaměstnání účinným způsobem k začlenění nebo k opětovnému začlenění zdravotně postižených osob do trhu práce. Tyto dílny však nemusí být schopny získat zakázku za obvyklých podmínek hospodářské soutěže. Je proto vhodné stanovit, že členské státy mohou vyhradit právo účasti v zadávacím řízení veřejných zakázek těmto dílnám nebo vyhradit plnění zakázky v rámci programů chráněného zaměstnání.
(40) Tato směrnice by se neměla vztahovat na zakázky určené k povolení výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 ani na veřejné soutěže na výkon takové činnosti, pokud je v členském státě, ve kterém je tato činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Je tedy vhodné zavést postup použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici, který by umožnil vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži, současné nebo budoucí. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu a vhodný rozhodovací proces, který by zajistil, v krátkých lhůtách, jednotné uplatňování práva Společenství v této oblasti.
(41) Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě objektivních kritérií, která vezmou v úvahu zvláštní rysy dotčeného odvětví. U provádění a uplatňování odpovídajících právních předpisů Společenství, které otevírají určité odvětví nebo jeho část, se má za to, že zajišťují dostatečný předpoklad volného vstupu na dotčený trh. Tyto odpovídající právní předpisy by měly být uvedeny v příloze, kterou může Komise aktualizovat. Při aktualizaci bere Komise v úvahu zejména případné přijetí opatření, jejichž důsledkem je skutečné otevření jiných odvětví, než která jsou již uvedena v příloze XI, hospodářské soutěži, například otevření železniční dopravy. Pokud volný přístup na daný trh nevychází z provádění odpovídajících právních předpisů Společenství, mělo by být prokázáno, že tento přístup je volný právně a fakticky. Za tímto účelem tvoří uplatňování některé směrnice, jako je směrnice 94/22/ES, která otevírá hospodářské soutěži určité odvětví, na jiné odvětví, jako je odvětví uhlí, skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu pro účely článku 30.
(42) Technické specifikace vypracované kupujícími by měly umožnit otevření veřejných zakázek hospodářské soutěži. S tímto cílem by mělo být možné podávat nabídky, které odrážejí rozmanitost technických řešení. Proto by mělo být možné vypracovat technické specifikace vyjádřené praktickým výkonem a funkčními požadavky, a je-li činěn odkaz na evropskou normu, nebo pokud taková norma neexistuje, na normu vnitrostátní, měly by být nabídky založené na jiných rovnocenných řešeních, která splňují požadavky zadavatelů a jsou rovnocenná co se týče bezpečnosti, brány zadavateli v úvahu. K prokázání rovnocennosti by uchazeči měli mít možnost využít jakéhokoli důkazu. Zadavatelé by měli být schopni odůvodnit každé rozhodnutí, že v daném případě rovnocennost neexistuje. Zadavatelé, kteří chtějí vymezit požadavky z hlediska životního prostředí v technických specifikacích dané zakázky, mohou stanovit požadavky z hlediska životního prostředí, jako je určitá výrobní metoda nebo konkrétní vliv skupin výrobků nebo služeb na životní prostředí. Mohou, ale nejsou povinni, použít vhodné specifikace vymezené ekoznačkami, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní ekoznačka, vnitrostátní ekoznačka nebo jakákoli jiná ekoznačka, za podmínky, že požadavky týkající se značky jsou stanoveny a přijaty na základě vědecké informace v řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři nebo organizace na ochranu životního prostředí, a za podmínky, že značka je přístupná a dostupná všem subjektům, které mají zájem. Kdykoli je to možné, měli by zadavatelé stanovit technické specifikace tak, aby byla vzata v úvahu kritéria dostupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele. Technické specifikace by měly být jasně uvedeny takovým způsobem, aby všichni uživatelé věděli, co požadavky stanovené zadavatelem zahrnují.
(43) Za účelem podpory přístupu malých a středních podniků na trh veřejných zakázek je vhodné začlenit ustanovení o subdodávkách.
(44) Podmínky plnění zakázky jsou slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud jsou uvedeny v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Mohou mít zejména za cíl podporu odborné přípravy na místě, zaměstnávání osob, které čelí zvláštním těžkostem v začlenění, boj proti nezaměstnanosti nebo ochranu životního prostředí. Jako příklad je možné uvést požadavky - použitelné během uskutečňování zakázky - zaměstnat dlouhodobě nezaměstnané nebo provádět vzdělávací opatření pro nezaměstnané nebo pro mládež, dodržovat podstatu ustanovení základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) za předpokladu, že tato ustanovení nebyla provedena ve vnitrostátním právu, zaměstnat více tělesně postižených osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy.
(45) Právní předpisy a kolektivní smlouvy jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, které platí v oblastech pracovních podmínek a bezpečnosti práce, se uplatňují v průběhu plnění zakázky za podmínky, že tato pravidla a jejich použití jsou v souladu s právem Společenství. V přeshraničních situacích, kdy pracovníci z jednoho členského státu poskytují služby v jiném členském státě za účelem plnění zakázky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16.prosince 1996 o vysílání pra covníků v rámci poskytování služeb [18] stanoví minimální podmínky, které musí být v hostitelské zemi ve vztahu k těmto vyslaným pracovníkům splněny. Jestliže vnitrostátní právo obsahuje ustanovení k tomuto účelu, může být nedodržení těchto závazků považováno za vážné pochybení nebo porušení práva, které se dotýká profesní etiky daného hospodářského subjektu, a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení veřejné zakázky.
(46) S přihlédnutím k novým informačním a komunikačním technologiím a ke zjednodušením, která mohou přinést při zveřejňování zakázek a z hlediska účinnosti a transparentnosti zadávacích řízení, by elektronické prostředky měly být postaveny na roveň tradičním prostředkům sdělování a výměny informací. Vybrané prostředky a technologie by měly být co nejvíce slučitelné s technologiemi užívanými v ostatních členských státech.
(47) Užívání elektronických prostředků vede k úsporám času. V důsledku toho by mělo být upraveno zkrácení minimálních lhůt, jsou-li používány elektronické prostředky, avšak s podmínkou, že jsou slučitelné se zvláštními způsoby přenosu stanovenými na úrovni Společenství. Musí být však zajištěno, aby úhrnný účinek zkracování lhůt nevedl k příliš krátkým lhůtám.
(48) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy [19] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) [20] by se v souvislosti s touto směrnicí měly použít na přenos informací elektronickými prostředky. Postupy pro zadávání veřejných zakázek a pravidla platná pro veřejné soutěže na služby vyžadují vyšší stupeň bezpečnosti a důvěrnosti, než vyžadují tyto směrnice. Proto by měla zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast, plánů a projektů splňovat zvláštní dodatečné požadavky. Za tímto účelem by mělo být co nejvíce podporováno použití elektronického podpisu, a zejména zaručeného elektronického podpisu. Dobrovolné akreditační systémy by navíc mohly vytvářet příznivý rámec pro zvýšení úrovně poskytování osvědčovací služby pro tato zařízení.
(49) Je vhodné, aby byl účastník zadávacího řízení informován o rozhodnutích směřujících k uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo opuštění řízení v dostatečně krátkých lhůtách, které neznemožní podání návrhu na přezkoumání; tato informace by tedy měla být poskytnuta tak rychle, jak je to jen možné, obecně tedy do 15 dnů po přijetí rozhodnutí.
(50) Je vhodné upřesnit, že zadavatelé, kteří stanoví kritéria pro výběr v otevřeném zadávacím řízení, tak musí činit podle objektivních pravidel a kritérií, a že rovněž kritéria pro výběr v omezeném zadávacím řízení a vyjednávacím řízení musí být objektivní. Tato objektivní pravidla a kritéria, jakož i kritéria pro výběr, nemusí nutně obsahovat poměrnou váhu.
(51) Je důležité vzít v úvahu judikaturu Soudního dvora v případech, kdy se hospodářský subjekt dovolává hospodářského, finančního nebo technického postavení jiných subjektů, ať je právní povaha vazeb mezi jím samotným a těmito subjekty jakákoli, pro splnění kritérií pro výběr nebo, v rámci systému kvalifikace, na podporu svých žádostí o kvalifikaci. V tomto případě je na hospodářském subjektu, aby prokázal, že bude skutečně disponovat těmito zdroji po celou dobu platnosti kvalifikace. Pro účely této kvalifikace může zadavatel určit úroveň požadavků, které mají být splněny, a zejména, například pokud se tento subjekt odvolává na finanční schopnosti jiného subjektu, může vyžadovat, aby byl odpovědným tento jiný subjekt, a je-li to nezbytné, tak společně a nerozdílně.
Systémy kvalifikace by měly být používány v souladu s objektivními pravidly a kritérii, která se, dle výběru zadavatelů, mohou týkat schopností hospodářských subjektů nebo vlastností stavebních prací, dodávek nebo služeb zahrnutých do systému. Pro účely kvalifikace mohou zadavatelé provádět vlastní zkoušky za účelem hodnocení vlastností dotčených stavebních prací, dodávek nebo služeb, zejména co se týče slučitelnosti a bezpečnosti.
(52) Pravidla Společenství o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci se použijí v případě, že je doklad o určité kvalifikaci vyžadován pro účast v zadávacím řízení nebo v soutěži na určitý výkon.
(53) Ve vhodných případech, kdy povaha stavebních prací nebo služeb odůvodňuje použití opatření nebo systémů řízení z hlediska ochrany životního prostředí během plnění zakázky, může být použití takových opatření nebo systémů vyžadováno. Systémy řízení z hlediska ochrany životníhoprostředí, nezávisle na jejich registraci v souladu s akty Společenství, jako je nařízení (ES) č. 761/2001 (EMAS) [21], mohou prokázat technickou způsobilost hospodářského subjektu provést zakázku. Kromě toho by popis opatření provedených hospodářským subjektem k zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí měl být přijat jako alternativní důkazní prostředek k registrovaným systémům řízení z hlediska ochrany životního prostředí.
(54) Zadání veřejných zakázek hospodářským subjektům, které se účastnily na zločinném spolčení nebo které byly shledány vinnými z korupce nebo podvodu vůči finančním zájmům Evropských společenství nebo z praní peněz, by mělo být vyloučeno. Vzhledem ke skutečnosti, že by zadavatelé, kteří nejsou veřejnými zadavateli, nemuseli mít přístup k nezpochybnitelným důkazům v tomto ohledu, je vhodné ponechat na těchto zadavatelích možnost výběru, zda použijí kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES. Povinnost použít čl. 45 odst. 1 by tedy měla být omezena pouze na zadavatele, kteří jsou veřejnými zadavateli. Kde je to na místě, měli by zadavatelé od žadatelů o kvalifikaci, zájemců nebo uchazečů požadovat, aby předložili patřičné dokumenty a mohou, mají-li pochybnosti o osobní situaci hospodářského subjektu, požádat o spolupráci příslušné orgány daného členského státu. K vyloučení těchto hospodářských subjektů by mělo dojít, jakmile se veřejný zadavatel dozví o rozhodnutí, které se týká takových protiprávních jednání, je vydáno v souladu s vnitrostátním právem a je pravomocné.
Pokud vnitrostátní právo obsahuje ustanovení za tímto účelem, může být nedodržení právních předpisů týkajících se životního prostředí nebo právních předpisů týkajících se protiprávních dohod v oblasti zakázek, které bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení.
Nedodržení vnitrostátních předpisů provádějících směrnice Rady 2000/78/ES [22] a 76/207/EHS [23], které se týkají rovného zacházení s pracovníky, jež bylo předmětem pravomocného rozhodnutí nebo rozhodnutí s rovnocenným účinkem, může být považováno za protiprávní jednání týkající se profesní etiky hospodářského subjektu nebo za vážné pochybení.
(55) Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení a zaručí, že nabídky budou posuzovány v podmínkách účinné hospodářské soutěže. V důsledku toho je vhodné připustit použití pouze dvou kritérií: "nejnižší ceny" a "hospodářsky nejvýhodnější nabídky".
K zajištění dodržení zásady rovného zacházení při zadávání zakázek je vhodné stanovit povinnost - danou judikaturou - zajistit nezbytnou transparentnost, která umožní každému uchazeči, aby byl přiměřeně informován o kritériích a opatřeních, která budou použita pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Je tedy na zadavatelích, aby uvedli kritéria pro zadání zakázky a poměrnou váhu přikládanou každému z těchto kritérií s dostatečným předstihem, aby je hospodářské subjekty znaly při vypracovávání svých nabídek. Zadavatelé mohou upustit od uvedení poměrné váhy kritérií pro výběr v náležitě odůvodněných případech, pro které musí být schopni uvést důvody, pokud poměrná váha nemůže být stanovena předem, zejména z důvodu složitosti zakázky. V těchto případech musí uvést sestupné pořadí důležitosti kritérií.
Pokud se zadavatelé rozhodnou zadat zakázku podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, měli by nabídky posuzovat tak, aby určili, která z nich nabízí nejlepší poměr kvality a ceny. Proto by měli stanovit hospodářská a kvalitativní kritéria, která, brána jako celek, musí umožnit určit nabídku, která je pro zadavatele nejvýhodnější. Stanovení těchto kritérií závisí na předmětu zakázky do té míry, do jaké musí tato kritéria umožnit jak vyhodnocení úrovně plnění, jakou každá nabídka nabízí vzhledem k předmětu zakázky, jak je definován v technických specifikacích, tak posoudit poměr kvality a ceny u každé nabídky. Aby bylo zaručeno rovné zacházení, měly by kritéria pro zadání umožnit objektivní vyhodnocení a porovnání nabídek. Jsou-li tyto podmínky splněny, mohou hospodářská a kvalitativní kritéria pro zadání zakázky, jako jsou požadavky z hlediska životního prostředí, umožnit zadavateli vyhovět potřebám dotčené veřejnosti, jak jsou uvedeny ve specifikacích zakázky. Za stejných podmínek může zadavatel použít kritéria zaměřená na splnění sociálních požadavků, které odpovídají zejména potřebám - vymezeným ve specifikaci zakázky - zvláště znevýhodněných skupin osob, ke kterým náležejí příjemci nebo uživatelé stavebních prací, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky.
(56) Kritérii pro zadání zakázky nesmí být dotčeno použití vnitrostátních předpisů, která se týkají odměn za určité služby, jako jsou služby poskytované architekty, inženýry nebo právníky.
(57) Nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny [24], by se mělo používat pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici.
(58) Touto směrnicí nejsou dotčeny stávající mezinárodní závazky Společenství nebo členských států a není jí dotčeno uplatňování ustanovení Smlouvy, zejména jejích článků 81 a 86.
(59) Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států, které se týkají lhůt pro provedení a použití směrnice 93/38/EHS, uvedených v příloze XXV.
(60) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [25],
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
OBSAH
HLAVA I:
Kapitola I:
Článek 1
Kapitola II:
Oddíl 1:
Článek 2
Oddíl 2:
Článek 3
Článek 4
Článek 5
Článek 6
Článek 7
Článek 8
Článek 9
Kapitola III:
Článek 10
HLAVA II:
Kapitola I:
Článek 11
Článek 12
Článek 13
Článek 14
Článek 15
Kapitola II:
Oddíl 1:
Článek 16
Článek 17
Oddíl 2:
Pododdíl 1
Článek 18
Pododdíl 2 :
Článek 19
Článek 20
Článek 21
Článek 22
Článek 23
Pododdíl 3 :
Článek 24
Článek 25
Pododdíl 4 :
Článek 26
Pododdíl 5 :
Článek 27
Článek 28
Článek 29
Článek 30
Kapitola III:
Článek 31
Článek 32
Článek 33
Kapitola IV:
Článek 34
Článek 35
Článek 36
Článek 37
Článek 38
Článek 39
Kapitola V:
Článek 40
Kapitola VI:
Oddíl 1:
Článek 41
Článek 42
Článek 43
Článek 44
Oddíl 2:
Článek 45
Článek 46
Článek 47
Oddíl 3:
Článek 48
Článek 49
Článek 50
Kapitola VII:
Článek 51
Oddíl 1:
Článek 52
Článek 53
Článek 54
Oddíl 2:
Článek 55
Článek 56
Článek 57
Oddíl 3:
Článek 58
Článek 59
HLAVA III:
Článek 60
Článek 61
Článek 62
Článek 63
Článek 64
Článek 65
Článek 66
HLAVA IV:
Článek 67
Článek 68
Článek 69
Článek 70
Článek 71
Článek 72
Článek 73
Článek 74
Článek 75
Příloha I
Příloha II
Příloha III
Příloha IV
Příloha V
Příloha VI
Příloha VII
Příloha VIII
Příloha IX
Příloha X
Příloha XI
Příloha XII
Příloha XIII
A. Otevřená řízení
B. Omezená řízení
C. Vyjednávací řízení
D. Zjednodušené oznámení o zakázce v rámci dynamického nákupního systému
Příloha XIV
Příloha XV A
Příloha XV B
PŘÍLOHA XVI
PŘÍLOHA XVII A
Příloha XVII B
Příloha XVIII
Příloha XIX
Příloha XX
Příloha XXI
Příloha XXII
Příloha XXIII
Příloha XXIV
Příloha XXV
Příloha XXVI
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA ZAKÁZKY A VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON
KAPITOLA I
Základní pojmy
Článek 1
Definice
1. Pro účely této směrnice se použijí definice uvedené v odstavcích 2 až 12.
2. a) "Zakázky na dodávky, stavební práce a služby" jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli služeb.
b) "Zakázky na stavební práce" jsou zakázky, jejichž předmětem je buď provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze XII nebo stavby, nebo provedení stavby, která odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jakýmikoli prostředky. "Stavbou" se rozumí výsledek souboru stavebních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostačující, aby plnil hospodářskou nebo technickou funkci.
c) "Zakázky na dodávky" jsou zakázky jiné než uvedené v písmenu b), jejichž předmětem je koupě, koupě najaté věci, nájem nebo koupě na splátky výrobků, s předkupním právem či bez něho.
Zakázka, jejímž předmětem je dodávka výrobků a která vedle těchto dodávek zahrnuje rovněž umísťovací a instalační práce, se považuje za "zakázku na dodávky".
d) "Zakázky na služby" jsou zakázky jiné než zakázky na stavební práce nebo na dodávky, jejichž předmětem je poskytování služeb uvedených v příloze XVII.
Zakázka, jejímž předmětem jsou jak výrobky, tak služby ve smyslu přílohy XVII, se považuje za "zakázku na služby", pokud hodnota daných služeb překračuje hodnotu výrobků zahrnutých touto zakázkou.
Zakázka, jejímž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII a která zahrnuje činnosti uvedené v příloze XII pouze jako vedlejší součást hlavního předmětu zakázky, se považuje za zakázku na služby.
3. a) "Koncese na stavební práce" je smlouva stejného druhu jako zakázka na stavební práce s tou výjimkou, že protiplnění za provedení stavebních prací spočívá buď výhradně v právu využívat stavbu, nebo v tomto právu společně s platbou.
b) "Koncese na služby" je smlouva stejného druhu jako zakázka na služby s tou výjimkou, že protiplnění za poskytnutí služeb spočívá buď výhradně v právu využívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou.
4. "Rámcová dohoda" je dohoda mezi jedním nebo více zadavateli uvedenými v čl. 2 odst. 2 a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období.
5. "Dynamický nákupní systém" je plně elektronický proces pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jehož vlastnosti běžně dostupné na trhu splňují požadavky zadavatele a který je časově omezený a otevřený po celou dobu svého trvání všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro výběr a podaly předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací.
6. "Elektronická dražba" je opakující se proces, který zahrnuje elektronické zařízení pro předkládání nových, snížených cen nebo nových hodnot, které se týkají určitých prvků nabídek, k němuž dochází po prvním úplném vyhodnocení nabídek, a který umožňuje sestavit jejich pořadí za použití automatických metod vyhodnocení. Určité zakázky na služby a na stavební práce, jejichž předmětem jsou plnění týkající se duševního vlastnictví, jako je koncepce díla, proto nemohou být předmětem elektronických dražeb.
7. "Zhotovitel", "dodavatel" nebo "poskytovatel služeb" může být fyzická nebo právnická osoba nebo zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. a) nebo b), nebo skupina těchto osob či zadavatelů, která na trhu nabízí, v uvedeném pořadí, provedení stavebních prací nebo staveb, výrobky nebo služby.
Pojem "hospodářský subjekt" zahrnuje zároveň zhotovitele, dodavatele i poskytovatele služeb. Je používán pouze za účelem zjednodušení.
Uchazeč je hospodářský subjekt, který podává nabídku, a "zájemce" je ten, kdo se uchází o výzvu k účasti na omezeném nebo vyjednávacím řízení.
8. "Ústřední nákupní subjekt" je veřejný zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo veřejný zadavatel ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES, který:
- získává dodávky nebo služby určené zadavatelům nebo
- zadává veřejné zakázky nebo uzavírá rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby určené zadavatelům.
9. "Otevřená, omezená a vyjednávací řízení" jsou zadávací řízení použitá zadavateli, přičemž:
a) v případě otevřených řízení může podat nabídku každý hospodářský subjekt, který má zájem;
b) v případě omezených řízení, každý hospodářský subjekt může žádat o účast a pouze ti zájemci, které vyzve zadavatel, mohou podat nabídku;
c) v případě vyjednávacích řízení zadavatel konzultuje hospodářské subjekty podle svého výběru a vyjednává podmínky zakázky s jedním nebo více z nich.
10. "Veřejné soutěže na určitý výkon" jsou řízení, která zadavateli umožňují získat plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením nebo bez udílení cen, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat.
11. Pojmy "písemný" nebo "písemně" označují jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován. Tento soubor může zahrnovat informace přenášené a ukládané elektronickými prostředky.
12. "Elektronický prostředek" je prostředek používající elektronické vybavení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a obdržených po drátě, radiem, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky.
13. "Společný slovník pro veřejné zakázky" (Common Procurement Vocabulary, CPV) je referenční nomenklatura platná pro veřejné zakázky, přijatá nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 ze dne 5. listopadu 2002 o společném slovníku pro veřejné zakázky (CPV) [26], při zajištění souladu s ostatními stávajícími nomenklaturami.
V případě odlišných výkladů oblasti působnosti této směrnice, způsobených možnými rozdíly mezi nomenklaturami CPV a NACE, uvedenými v příloze XII, nebo mezi nomenklaturou CPV a nomenklaturou CPC (přechodnou verzí), uvedenými v příloze XII, mají přednost nomenklatura NACE nebo CPC v tomto pořadí.
KAPITOLA II
Oblast působnosti: definice zahrnutých činností a subjektů
Oddíl 1
Subjekty
Článek 2
Zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se rozumí:
"veřejným zadavatelem" - založený nebo zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu,
- který má právní subjektivitu a
- je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo je těmito orgány řízen; nebo je v jeho správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;
"veřejný podnikem" - drží většinu upsaného základního kapitálu podniku, nebo
- disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z podílu na podniku, nebo
- mohou jmenovat více než polovinu členů správních, řídicích nebo dozorčích orgánů podniku.
2. Tato směrnice se vztahuje na zadavatele, kteří:
a) jsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky a vykonávají některou z činností uvedených v článcích 3 až 7;
b) pokud nejsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky, vykonávají jako jednu ze svých činností kteroukoli z těch, které jsou uvedeny v článcích 3 až 7, nebo více těchto činností a působí na základě zvláštních nebo výlučných práv udělených příslušným orgánem členského státu.
3. Pro účely této směrnice se "zvláštními nebo výlučnými právy" rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo správního předpisu, jejichž výsledkem je vyhrazení provozování činnosti uvedené v článcích 3 až 7 jednomu nebo více subjektům a která podstatně ovlivňují možnost jiných podniků provozovat takovou činnost.
Oddíl 2
Činnosti
Článek 3
Plyn, teplo a elektřina
1. Co se týče plynu a tepla, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí plynu nebo tepla; nebo
b) dodávky plynu nebo tepla do takových sítí.
2. Dodávka plynu nebo tepla do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažuje za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) výroba plynu nebo tepla dotčeným subjektem je nevyhnutelným důsledkem vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě je zaměřená pouze na hospodářské využití takové výroby a nepřesahuje 20 % průměrného obratu zadavatele za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
3. Co se týče elektřiny, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny; nebo
b) dodávkou elektřiny do takových sítí.
4. Dodávka elektřiny do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) dotčený subjekt elektřinu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v odstavcích 1 nebo 3 tohoto článku nebo v článcích 4 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby elektrické energie subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
Článek 4
Voda
1. Tato směrnice se vztahuje na tyto činnosti:
a) poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody; nebo
b) dodávku pitné vody do takových sítí.
2. Tato směrnice se také vztahuje na zakázky nebo veřejné soutěže na určitý výkon, které zadávají nebo organizují subjekty provozující činnost uvedenou v odstavci 1 a které:
a) souvisejí s projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo
b) souvisejí s čištěním a úpravou odpadních vod.
3. Dodávka pitné vody do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud:
a) dotčený subjekt pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání činnosti jiné než těch, jež jsou uvedeny v článcích 3 až 7, a
b) dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody subjektu za poslední tři roky, včetně probíhajícího roku.
Článek 5
Doprava
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti spojené s poskytováním a provozem sítí poskytujících službu veřejnosti v oblasti železniční dopravy, automatizovaných systémů, tramvajové, trolejbusové, autobusové nebo lanové dopravy.
Pokud se týká dopravních služeb, je síť považována za existující tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb.
2. Tato směrnice se nevztahuje na subjekty poskytující autobusovou dopravu pro veřejnost, které byly vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 93/38/EHS podle jejího čl. 2 odst. 4.
Článek 6
Poštovní služby
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s poskytováním poštovních služeb, nebo, za podmínek uvedených v odstavci 2, jiných služeb než poštovních.
2. Pro účely této směrnice a aniž je dotčena směrnice 97/67/ES, se rozumí:
"poštovní zásilkou" : zásilka s adresou v konečné podobě, ve které má být dodána, bez ohledu na její hmotnost. Kromě listovních zásilek jsou to rovněž například knihy, katalogy, noviny, časopisy a poštovní balíky obsahující zboží s obchodní hodnotou či bez obchodní hodnoty, bez ohledu na svou hmotnost;
"poštovními službami" - "vyhrazené poštovní služby": poštovní služby, které jsou vyhrazené nebo mohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES,
- "jiné poštovní služby": poštovní služby, které nemohou být vyhrazené na základě článku 7 směrnice 97/67/ES; a
"jinými službami než poštovními službami" - služby řízení doručovacích služeb (jak služby předcházející odeslání, tak následující po odeslání, jako jsou služby "mailroom management")
- služby s přidanou hodnotou spojené s elektronickou poštou a plně uskutečněné elektronickou cestou (včetně zabezpečeného přenosu zakódovaných dokumentů elektronickou cestou, služby správy adres a přenosu doporučené elektronické pošty),
- služby týkající se poštovních zásilek nezahrnutých v písmenu a), jako je neadresná reklamní pošta,
- finanční služby, jak jsou definovány v kategorii 6 přílohy XXII A a v čl. 24 písm. c), včetně zejména poštovních převodů peněz a převodů z běžných poštovních účtů,
- filatelistické služby a
- logistické služby (služby spojující fyzické doručení nebo uskladnění s jinými nepoštovními funkcemi),
za podmínky, že tyto služby jsou poskytovány subjektem poskytujícím rovněž poštovní služby ve smyslu písm. b) první a druhé odrážky a že podmínky stanovené v čl. 30 odst. 1 nejsou splněny, co se týče služeb, které spadají pod uvedené odrážky.
Článek 7
Ustanovení týkající se průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, jakož i přístavů a letišť
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s využíváním zeměpisné oblasti za účelem:
a) průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv, nebo
b) poskytování zařízení letišť a námořních nebo vnitrozemských přístavů, nebo jiných terminálů pro letecké a námořní dopravce a dopravce na vnitrozemských vodních cestách.
Článek 8
Seznam zadavatelů
Demonstrativní seznamy zadavatelů ve smyslu této směrnice jsou obsaženy v přílohách I až X. Členské státy pravidelně sdělí Komisy změny na svých seznamech.
Článek 9
Zakázky zahrnující více činností
1. Zakázka, která má zahrnout více činností, se řídí pravidly vztahujícími se na činnost, na kterou je především zaměřena.
Nicméně, výběr mezi zadáním jen jedné zakázky a zadáním více oddělených zakázek nemůže být uskutečněn za účelem vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, nebo případně směrnice 2004/18/ES.
2. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další je předmětem výše zmíněné směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu se směrnicí 2000/18/ES.
3. Pokud je jedna z činností, pro které je zakázka zamýšlena, předmětem této směrnice a další není předmětem ani této směrnice ani výše uvedené směrnice 2000/18/ES a pokud je objektivně nemožné určit, pro kterou činnost je zakázka především zamýšlena, zadává se zakázka v souladu s touto směrnicí.
KAPITOLA III
Obecné zásady
Článek 10
Zásady zadávání zakázek
Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě zásad rovnosti a zákazu diskriminace a postupují transparentním způsobem.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ZAKÁZKY
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 11
Hospodářské subjekty
1. Zájemci nebo uchazeči, kteří jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeni, oprávněni poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuti pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byli buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
V případě zakázek na služby a na stavební práce a v případě zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umísťovací nebo instalační práce, však lze po právnických osobách požadovat, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a odpovídající odbornou kvalifikaci zaměstnanců, kteří budou zodpovídat za plnění dané zakázky.
2. Podávat nabídky nebo postupovat jako zájemci mohou skupiny hospodářských subjektů. Zadavatelé nesmějí od takových skupin vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádosti o účast, avšak od vybrané skupiny může být vyžadováno získání takové právní formy, jestliže jí byla zadána zakázka, pokud je tato přeměna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
Článek 12
Podmínky vztahující se k dohodám uzavřeným v rámci Světové obchodní organizace
Pro účely zadávání zakázek zadavateli musí členské státy ve vzájemných vztazích uplatňovat podmínky stejně příznivé jako jsou ty, které poskytují hospodářským subjektům ze třetích zemí při provádění Dohody. Členské státy vedou za tímto účelem vzájemné konzultace o opatřeních, která mají být podle Dohody přijata, v rámci poradního výboru pro veřejné zakázky.
Článek 13
Důvěrnost
1. V souvislosti s poskytováním technických specifikací hospodářským subjektům, které mají zájem, a s kvalifikací a výběrem hospodářských subjektů a s přidělováním zakázek mohou zadavatelé ukládat požadavky s cílem chránit důvěrnou povahu poskytnutých informací.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení této směrnice, zejména ta, která se týkají povinností v souvislosti s reklamou na zadávané zakázky a s poskytováním informací zájemcům a uchazečům uvedených v článcích 43 a 49, a v souladu s vnitrostátním právem kterým se zadavatel řídí, nezveřejňuje zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a byly jimi označeny za důvěrné; takové informace zahrnují zejména technická nebo obchodní tajemství a důvěrná hlediska nabídek.
Článek 14
Rámcové dohody
1. Zadavatelé mohou považovat rámcovou dohodu za zakázku ve smyslu čl. 1 odst. 2 a uzavřít ji v souladu s touto směrnicí.
2. Pokud zadavatelé uzavřeli rámcovou dohodu v souladu s touto směrnicí, mohou při zadávání zakázek založených na této rámcové dohodě použít čl. 40 odst. 3 písm. i).
3. Pokud nebyla rámcová dohoda uzavřena v souladu s touto směrnicí, nemohou zadavatelé použít čl. 40 odst.3 písm. i).
4. Zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Článek 15
Dynamické nákupní systémy
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou použít dynamické nákupní systémy.
2. K zavedení dynamického nákupního systému postupují zadavatelé podle pravidel otevřeného řízení ve všech jeho fázích až po přidělení zakázek, které mají být zadány v rámci tohoto systému. Všichni uchazeči, kteří splňují kritéria pro výběr a kteří předložili předběžnou nabídku v souladu se zadávací dokumentací a veškerými případnými dodatečnými dokumenty, mají přístup k tomuto systému; předběžné nabídky mohou být kdykoli vylepšeny za předpokladu, že jsou i nadále v souladu se zadávací dokumentací. Pro zavedení systému a zadávání zakázek v jeho rámci smějí zadavatelé používat pouze elektronické prostředky v souladu s čl. 48 odst. 2 až 5.
3. Za účelem zavedení dynamického nákupního sytému zadavatelé:
a) zveřejní oznámení o zakázce, ve kterém jasně sdělí, že bude použit dynamický nákupní systém;
b) upřesní v zadávací dokumentaci mimo jiné povahu zamýšlených nákupů v rámci tohoto systému, jakož i všechny nezbytné informace, které se týkají nákupního systému, použitého elektronického vybavení, technických opatření pro spojení a technických specifikací spojení;
c) poskytnou neomezený a úplný přímý přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky od zveřejnění oznámení až do ukončení fungování systému a uvedou v oznámení internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty k nahlédnutí.
4. Zadavatelé umožní po celou dobu trvání dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu podat předběžnou nabídku a být přijat do systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Zadavatelé ukončí vyhodnocování nejpozději do 15 dnů ode dne podání předběžné nabídky. Mohou však prodloužit dobu pro vyhodnocení zakázky za předpokladu, že v mezidobí není vydána žádná výzva k podání nabídky.
Zadavatelé informují uchazeče uvedeného v prvním pododstavci v co nejkratší době o jeho přijetí do dynamického nákupního systému či o odmítnutí jeho předběžné nabídky.
5. Každá jednotlivá zakázka musí být předmětem výzvy k podání nabídky. Před vydáním výzvy k podání nabídky zadavatelé zveřejní zjednodušené oznámení o zakázce, kde vyzvou všechny hospodářské subjekty, které mají zájem, k podání předběžného oznámení v souladu s odstavcem 4 ve lhůtě, která nesmí být kratší než 15 dní ode dne, kdy bylo zjednodušené oznámení odesláno. Zadavatelé nemohou v zadávacím řízení pokračovat, dokud neukončí vyhodnocení všech předběžných nabídek, které v této lhůtě obdrží.
6. Zadavatelé vyzvou všechny uchazeče přijaté do systému k podání nabídky pro každou jednotlivou zakázku, která má být v rámci systému zadána. Pro tento účel zadavatelé stanoví lhůtu pro podání nabídek.
Zadavatelé zadají zakázku uchazeči, který předložil nejlepší nabídku na základě kritérií pro zadání zakázky uvedených v oznámení o zakázce pro zavedení dynamického nákupního systému. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě uvedené v prvním pododstavci.
7. Dynamický nákupní systém nesmí trvat déle než čtyři roky, kromě výjimečných a náležitě odůvodněných případů.
Zadavatelé nesmějí tento systém používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Zúčastněným hospodářským subjektům ani účastníkům systému nesmějí být účtovány žádné poplatky.
KAPITOLA II
Prahové hodnoty a vyloučení
Oddíl 1:
Prahové hodnoty
Článek 16
Prahové hodnoty zakázek
Tato směrnice se vztahuje na zakázky, které nejsou vyloučeny podle článků 19 až 26 nebo v souladu s článkem 30, který se týká výkonu dané činnosti, a jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto prahovým hodnotám nebo je vyšší:
a) 499000 EUR pro zakázky na dodávky a služby,
b) 6242000 EUR pro zakázky na stavební práce.
Článek 17
Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek, rámcových dohod a dynamických nákupních systémů
1. Výpočet odhadované hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadované zadavatelem. Tento výpočet bere v úvahu celkovou odhadovanou částku, která zahrnuje jakoukoli formu případné opce a případné obnovení zakázky.
Jestliže zadavatel poskytuje žadatelům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.
2. Zadavatelé nesmějí obejít použití této směrnice rozdělováním stavebních projektů nebo navrhovaných nákupů za účelem obdržení určitého množství dodávek nebo služeb nebo užíváním zvláštních metod výpočtu odhadované hodnoty zakázek.
3. U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu bere nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti dohody nebo trvání systému.
4. Za účelem použití článku 16 zahrnou zadavatelé do odhadované hodnoty zakázek na stavební práce hodnotu jak stavebních prací, tak všech dodávek a služeb nezbytných k provedení stavebních prací, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici.
5. Hodnota dodávek nebo služeb, které nejsou pro plnění určité zakázky na stavební práce nezbytné, nesmí být k hodnotě zakázky na stavební práce přidána, pokud by tím došlo k vyjmutí zakázek na tyto dodávky nebo služby z oblasti působnosti této směrnice.
6. a) Může-li zamýšlená stavba nebo nákup služeb vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech takových částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovna prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80000 EUR pro služby a 1 milion EUR pro stavební práce za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.
b) Může-li záměr na získání podobných dodávek vést k současnému zadání zakázek ve formě oddělených částí, bere se pro účely článku 16 a b) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovná prahové hodnotě stanovené v článku 16 nebo je vyšší, použije se tato směrnice pro zadání každé části.
Zadavatelé se však mohou odchýlit od tohoto ustanovení v případě částí, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je nižší než 80000 EUR, za předpokladu, že celková hodnota těchto částí není vyšší než 20 % celkové hodnoty všech částí.
7. V případě zakázek na dodávky nebo na služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě:
a) buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího účetního období, pokud možno přizpůsobené odhadovaným změnám v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;
b) nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během finančního roku, je-li delší než dvanáct měsíců.
8. Základem pro výpočet odhadované hodnoty zakázky zahrnující dodávky i služby je celková hodnota dodávek a služeb, bez ohledu na jejich vzájemný poměr. Výpočet musí zahrnovat hodnotu umísťovacích a instalačních prací.
9. Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je koupě najatého zboží, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:
a) v případě zakázek na dobu určitou, kdy je tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky nebo, je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota, včetně odhadované zůstatkové hodnoty;
b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.
10. Pro účely výpočtu odhadované hodnoty zakázek na služby se berou v úvahu případně tyto částky:
a) pokud se týká pojišťovacích služeb, splatné pojistné a podobné odměny,
b) pokud se týká bankovních a jiných finančních služeb, poplatky, provize, úroky a podobné odměny,
c) pokud se týká zakázek zahrnujících projekt, poplatky, splatné provize a podobné odměny.
11. Pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky bere tato hodnota:
a) v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;
b) v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.
Oddíl 2
Zakázky a koncese, jakož i zakázky podléhající zvláštní úpravě
PODODDÍL 1
Článek 18
Koncese na stavební práce a na služby
Tato směrnice se nevztahuje na koncese na stavební práce nebo na služby, jež udělují zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v článcích 3 až 7, pokud jsou tyto koncese udělovány pro výkon těchto činností.
PODODDÍL 2
Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele a na všechny druhy zakázek
Článek 19
Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám za předpokladu, že zadavatel nepožívá žádného zvláštního nebo výlučného práva prodávat nebo pronajímat předmět takových zakázek a jiné subjekty mají možnost volně jej prodávat nebo pronajímat za stejných podmínek jako zadavatel.
2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny kategorie výrobků nebo činností, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií výrobků nebo činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.
Článek 20
Zakázky zadávané za jiným účelem než vykonávání uvedených činností nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které zadavatelé zadávají za jiným účelem, než je vykonávání jejich činností uvedených v článcích 3 až 7, nebo za účelem vykonávání takových činností ve třetí zemi za podmínek, které nezahrnují fyzické využívání sítě nebo geografické oblasti v rámci Společenství.
2. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost všechny činnosti, které považují za vyloučené podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií činností, které považuje za takto vyloučené. Komise přitom respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování informací.
Článek 21
Tajné zakázky nebo zakázky vyžadující zvláštní bezpečnostní opatření
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které členské státy prohlásí za tajné nebo pokud jejich plnění musí být v souladu s právními a správními předpisy platnými v daném členském státě doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními nebo jestliže to vyžaduje ochrana základních bezpečnostních zájmů tohoto státu.
Článek 22
Zakázky zadávané podle mezinárodních pravidel
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které se řídí jinými procesními pravidly a jež jsou zadávány:
a) podle mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi, která se týká dodávek, stavebních prací, služeb nebo veřejných soutěží na určitý výkon, určených pro společné provedení nebo využívání projektu signatářskými státy; všechny dohody se sdělují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 68;
b) podnikům členského státu nebo třetí země podle mezinárodní smlouvy týkající se rozmístění vojsk;
c) podle zvláštního postupu mezinárodní organizace.
Článek 23
Zakázky zadávané přidruženému podniku, společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
1. Pro účely tohoto článku se "přidruženým podnikem" rozumí podnik, jehož roční účetní závěrky jsou konsolidovány s ročními účetními závěrkami zadavatele v souladu s požadavky sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 44 odst. 2 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných účetních závěrkách [27] [28] nebo v případě subjektů, na které se výše uvedená směrnice nevztahuje, jakýkoli podnik, ve kterém může zadavatel přímo nebo nepřímo vykonávat dominantní vliv ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b), nebo který může vykonávat dominantní vliv nad zadavatelem, nebo který, společně se zadavatelem, podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku v důsledku vlastnictví, majetkové účasti nebo pravidel, jimiž se řídí.
2. Pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 3, nevztahuje se tato směrnice na zakázky:
a) zadané zadavatelem přidruženému podniku;
b) zadané společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů nebo podniku, který je přidružen k jednomu z těchto zadavatelů.
3. Odstavec 2 se použije:
a) na zakázky na služby, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za služby dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování takových služeb podnikům, k nimž je přidružen;
b) na zakázky na dodávky, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za dodávky dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování dodávek podnikům, k nimž je přidružen;
c) na zakázky na stavební práce, pokud alespoň 80 % průměrného obratu přidruženého podniku za stavební práce dosaženého za předchozí tři roky pochází z poskytování stavebních prací podnikům, k nimž je přidružen.
Pokud kvůli datu, ke kterému přidružený podnik začal vykonávat činnost, není obrat dostupný za předchozí tři roky, postačí, že podnik ukáže, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že uskutečnění obratu uvedeného v písmenech a), b) nebo c) je věrohodné.
Pokud jsou stejné služby, dodávky nebo stavební práce nebo podobné služby, dodávky nebo stavební práce poskytovány zadavateli více než jedním přidruženým podnikem, vypočítají se výše uvedená procenta s ohledem na celkový obrat vyplývající z poskytování služeb, dodávek nebo stavebních prací těmito přidruženými podniky.
4. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadané:
a) společným podnikem výlučně tvořeným více zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 3 až 7 jednomu z těchto zadavatelů, nebo
b) zadavatelem takovému společnému podniku, jehož je součástí, za podmínky, že tento společný podnik byl vytvořen za účelem vykonávání dané činnosti po dobu nejméně tří let a že nástroj tvořící společný podnik zajišťuje, že zadavatelé, kteří jej tvoří, budou jeho součástí po přinejmenším stejné období.
5. Zadavatelé sdělí Komisi na její žádost tyto informace týkající se použití odstavců 2, 3 a 4:
a) jména dotčených podniků a dotčených společných podniků,
b) povahu a hodnotu zahrnutých zakázek,
c) důkazy, které Komise považuje za potřebné k prokázání, že vztah mezi podnikem nebo společným podnikem, jemuž byly zakázky zadány, a zadavatelem je v souladu s požadavky tohoto článku.
PODODDÍL 3
Vyloučení vztahující se na všechny zadavatele, ale pouze na zakázky na služby
Článek 24
Zakázky týkající se určitých služeb vyloučených z oblasti působnosti této směrnice
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby, které se týkají:
a) nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv k nim jakýmikoli způsoby financování; vztahuje se však na smlouvy o finančních službách uzavřené v jakékoli formě současně s uzavřením kupní nebo nájemní smlouvy, před ním nebo po něm;
b) rozhodčích a smírčích služeb;
c) finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů, zejména operací zadavatelů, které mají za cíl získat peněžní prostředky či kapitál;
d) pracovních smluv;
e) služeb ve výzkumu a vývoji jiných než těch, kde prospěch připadá výhradně zadavateli, aby jej využil při vlastní činnosti, za podmínky, že poskytovaná služba je plně hrazena zadavatelem.
Článek 25
Zakázky na služby zadávané na základě výlučného práva
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby zadané subjektu, který je sám veřejným zadavatelem ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), nebo sdružení zadavatelů na základě výlučného práva, které jim náleží podle vyhlášených právních nebo správních předpisů, které jsou slučitelné se Smlouvou.
PODODDÍL 4
Vyloučení vztahující se pouze na určité zadavatele
Článek 26
Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie
Tato směrnice se nevztahuje na:
a) zakázky na nákup vody, pokud je zadávají zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo více činností uvedených v čl. 4 odst. 1.
b) zakázky na dodávku energie nebo paliv pro výrobu energie, pokud je zadávají zadavatelé vykonávající činnost uvedenou v čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 3 nebo v čl. 7 písm. a).
PODODDÍL 5
Zakázky podléhající zvláštní úpravě, ustanovení týkající se ústředních nákupních subjektů a obecných postupů v případě přímého vystavení hospodářské soutěži
Článek 27
Zakázky podléhající zvláštní úpravě
Aniž je dotčen článek 30, zajišťují Nizozemské království, Spojené království, Rakouská republika a Spolková republika Německo prostřednictvím podmínek pro povolení nebo prostřednictvím jiných vhodných opatření, aby každý subjekt působící v odvětvích uvedených v rozhodnutích 93/676/EHS, 97/367/EHS, 2002/205/ES a 2004/73/ES:
a) dodržoval zásady zákazu diskriminace a zadávání zakázek na základě soutěže, pokud jde o zadávání zakázek na dodávky, stavební práce a služby, zejména s ohledem na informace o zamýšlených zakázkách, které subjekt poskytuje hospodářským subjektům;
b) sděloval Komisi, za podmínek stanovených v rozhodnutí Komise 93/327/EHS ze dne 13. května 1993, kterým se stanoví podmínky, za kterých zadavatelé využívající geografické oblasti pro účely průzkumu nebo těžby ropy, zemního plynu, uhlí nebo jiných pevných paliv musí Komisi sdělovat informace o zakázkách, které zadávají [29], informace týkající se zadávání zakázek.
Článek 28
Vyhrazené zakázky
Členské státy mohou vyhradit účast na zadávacím řízení chráněným dílnám nebo jim vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, kdy většina dotčených zaměstnanců jsou zdravotně postižené osoby, které z důvodu povahy nebo vážnosti svého postižení nemohou vykonávat pracovní činnost v běžných podmínkách.
Oznámení sloužící jako výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení nebo výzva k účasti v soutěži musí obsahovat odkaz na tento článek.
Článek 29
Zakázky zadávané a rámcové dohody uzavírané ústředními nákupními subjekty
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů.
2. Má se za to, že zadavatelé, kteří nakupují stavební práce, dodávky nebo služby od nebo prostřednictvím ústředních nákupních subjektů v případech uvedených v čl. 1 odst. 8, jednají v souladu s touto směrnicí, pokud tuto směrnici nebo směrnici 2004/18/ES dodržuje ústřední nákupní subjekt.
Článek 30
Postup pro stanovení, zda je daná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži
1. Zakázky určené pro umožnění výkonu činnosti uvedené v článcích 3 až 7 se neřídí touto směrnicí, pokud je v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.
2. Pro účely odstavce 1 se otázka, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhoduje na základě kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními Smlouvy o hospodářské soutěži, jakými jsou vlastnosti dotčených výrobků nebo služeb, existence alternativních výrobků nebo služeb, ceny a skutečná nebo potenciální přítomnost více než jednoho dodavatele daných výrobků nebo služeb.
3. Pro účely odstavce 1 se přístup na trh považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje právní předpisy Společenství uvedené v příloze XI.
Pokud volný přístup na trh nemůže být předpokládán na základě prvního pododstavce, musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně.
4. Pokud se členský stát domnívá, že v souladu s odstavci 2 a 3 je odstavec 1 použitelný na danou činnost, uvědomí o tom Komisi a sdělí jí všechny podstatné skutečnosti, především každý právní a správní předpis nebo dohodu týkající se souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i případně postoj přijatý nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.
Zakázky určené pro umožnění výkonu dané činnosti se již neřídí touto směrnicí, pokud Komise:
- přijala rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě, která je jím stanovena, nebo
- nepřijala ve stejné lhůtě rozhodnutí, které se týká uvedené použitelnosti.
Pokud se však předpokládá volný přístup na daný trh na základě odst. 3 prvního pododstavce a pokud nezávislý vnitrostátní orgán příslušný pro dotčenou činnost stanovil použitelnost odstavce 1, neřídí se již zakázky určené k umožnění výkonu dané činnosti touto směrnicí, pokud Komise nestanovila nepoužitelnost odstavce 1 prostřednictvím rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6 a ve lhůtě v něm stanovené.
5. Pokud to právní předpisy dotčeného členského státu stanoví, mohou zadavatelé žádat Komisi o stanovení, ve formě rozhodnutí přijatého v souladu s odstavcem 6, použitelnosti odstavce 1 na danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned informuje dotčený členský stát.
Dotčený členský stát s ohledem na odstavce 2 a 3 uvědomí Komisi o všech podstatných skutečnostech, především o každém právním a správním předpisu nebo dohodě, které se týkají souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, jakož i popřípadě o postoji přijatém nezávislým vnitrostátním orgánem, který je příslušný pro danou činnost.
Komise může také z vlastního podnětu rozhodnout o zahájení řízení k přijetí rozhodnutí, které stanoví použitelnost odstavce 1 pro danou činnost. Komise o tom v takovém případě ihned vyrozumí dotčený členský stát.
Pokud Komise nepřijme ve lhůtě stanovené v odstavci 6 rozhodnutí o použitelnosti odstavce 1 na danou činnost, považuje se odstavec 1 za použitelný.
6. Pro přijetí rozhodnutí na základě tohoto článku postupem podle čl. 68 odst. 2 má Komise lhůtu tří měsíců od prvního pracovního dne následujícího po dni, ve kterém jí byla žádost oznámena. Tato lhůta však může být v náležitě odůvodněných případech jednou prodloužena nejvýše o tři měsíce, zejména pokud jsou informace obsažené v oznámení, žádosti nebo v přiložených dokumentech neúplné nebo nepřesné nebo pokud v uváděných skutečnostech došlo k podstatným změnám. Toto prodloužení je omezeno na jeden měsíc, pokud nezávislý vnitrostátní orgán, který je příslušný pro dotčenou činnost, stanovil použitelnost odstavce 1 v případech uvedených v odst. 4 třetím pododstavci.
Pokud v dané členském státě je již určitá činnost předmětem řízení podle tohoto článku, nepovažují se nové žádosti, které se týkají stejné činnosti ve stejném členském státě, podané před koncem lhůty stanovené pro první žádost za důvod k zahájení nových řízení a vyřizují se v rámci první žádosti.
Komise přijme prováděcí pravidla k odstavcům 4, 5 a 6 postupem podle čl. 68 odst. 2.
Tato pravidla zahrnují nejméně:
a) zveřejnění v Úředním věstníku, pro informační účely, dne, ke kterému začíná běžet lhůta tří měsíců uvedená ve třetím pododstavci, a pokud byla prodloužena, den prodloužení a dobu, na kterou byla prodloužena;
b) zveřejnění případné použitelnosti odstavce 1 v souladu s odst. 4 druhým a třetím pododstavcem, nebo v souladu s odst. 5 čtvrtým pododstavcem, a
c) způsoby přenosu postojů přijatých nezávislým orgánem, který je příslušný pro dotčenou činnost, k významným otázkám ve smyslu odstavců 1 a 2.
KAPITOLA III
Úpravy vztahující se na zakázky na služby
Článek 31
Zakázky na služby uvedené v příloze XVII A
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII A, se zadávají v souladu s články 34 až 59.
Článek 32
Zakázky na služby uvedené v příloze XVII B
Zakázky, jejichž předmětem jsou služby uvedené v příloze XVII B, se řídí výhradně články 34 a 43.
Článek 33
Smíšené zakázky na služby uvedené v příloze XVII A a na služby uvedené v příloze XVII B
Zakázky, jejichž předmětem jsou jak služby uvedené v příloze XVII A, tak služby uvedené v příloze XVII B, se zadávají v souladu s články 34 až 57, je-li hodnota služeb uvedených v příloze XVII A vyšší než hodnota služeb uvedených v příloze XVII B. V ostatních případech se zakázky zadávají v souladu s články 34 a 43.
KAPITOLA IV
Zvláštní pravidla pro zadávací dokumentaci a dokumenty týkající se zakázky
Článek 34
Technické specifikace
1. Technické specifikace definované v bodu 1 přílohy XXI se uvádějí v dokumentech týkajících se zakázky, jako jsou oznámení o zakázce, zadávací dokumentace nebo dodatečné dokumenty. Vždy, kdy je to možné, by tyto technické specifikace měly být definovány tak, aby braly v úvahu kritéria přístupnosti pro zdravotně postižené osoby nebo aby byly navrženy pro všechny uživatele.
2. Technické specifikace musí uchazečům vytvořit podmínky pro rovný přístup a nesmějí vést k vytváření neodůvodněných překážek pro otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.
3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Společenství, musí být technické specifikace formulovány:
a) buď odkazem na technické specifikace uvedené v příloze XXI a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy převádějící evropské normy, evropská technická schválení, obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními subjekty nebo, pokud neexistují, na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a provádění staveb a použití výrobků. Každý odkaz je doprovázen slovy: "nebo rovnocenný";
b) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci; tyto požadavky mohou zahrnovat vlastnosti z hlediska životního prostředí. Tyto parametry však musí být dostatečně přesné, aby umožnily uchazečům určit předmět zakázky a zadavatelům zadat zakázku;
c) nebo formou požadavků na výkon nebo funkci, jak je uvedeno v písmenu b), s odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;
d) nebo odkazem na specifikace uvedené v písmenu a) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon a funkci uvedené v písmenu b) pro ostatní vlastnosti.
4. Jestliže zadavatel využije možnosti odkázat na specifikace uvedené v odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené výrobky a služby nejsou v souladu se specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ke spokojenosti zadavatele ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem prokáže, že řešení, která navrhuje, rovnocenným způsobem vyhovují požadavkům definovaným technickými specifikacemi.
Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
5. Jestliže zadavatel využije možnosti stanovit požadavky na výkon nebo funkci uvedené v odstavci 3, nesmí odmítnout nabídku na výrobky, služby nebo stavební práce, které jsou v souladu s vnitrostátní normou převádějící evropskou normu, evropským technickým schválením, obecnou technickou specifikací, mezinárodní normou nebo technickým referenčním systémem vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace řeší požadavky na výkon nebo na funkci, které zadavatel stanovil.
Ve své nabídce musí uchazeč prokázat ke spokojenosti zadavatele jakýmikoli vhodnými prostředky, že stavba, výrobek nebo služba, která je v souladu s normou, splňuje požadavky zadavatele na výkon nebo funkci.
Vhodný prostředek může představovat technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
6. Jestliže zadavatelé stanoví vlastnosti z hlediska životního prostředí formou požadavků na výkon nebo na funkci, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b), mohou používat podrobné specifikace nebo, je-li to třeba, jejich části, jak jsou definovány evropskými, mezinárodními nebo vnitrostátními ekoznačkami nebo jakoukoli jinou ekoznačkou, za předpokladu, že:
- tyto specifikace jsou vhodné pro vymezení vlastností dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky,
- požadavky na značku jsou definovány na základě vědeckých informací,
- ekoznačky jsou přijaty za použití řízení, kterého se mohou účastnit všechny dotčené subjekty, jako jsou orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a organizace na ochranu životního prostředí,
- a jsou přístupné všem subjektům, které mají zájem.
Zadavatelé mohou uvést, že u výrobků a služeb opatřených ekoznačkou platí předpoklad, že splňují technické specifikace stanovené v zadávací dokumentaci; musí přijmout každý vhodný důkazní prostředek, jako je technická dokumentace výrobce nebo zkušební protokol uznaného subjektu.
7. "Uznané subjekty" ve smyslu tohoto článku jsou zkušební a kalibrační laboratoře a osvědčovací a inspekční subjekty, které splňují platné evropské normy.
Zadavatelé přijímají osvědčení vydaná uznanými subjekty usazenými v jiných členských státech.
8. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky nesmějí technické specifikace odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to vedlo ke zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně dovolen, není-li dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavců 3 a 4 možný; takový odkaz musí být doprovázen slovy "nebo rovnocenný".
Článek 35
Sdělování technických specifikací
1. Zadavatelé na požádání zpřístupní hospodářským subjektům, které mají zájem na získání zakázky, technické specifikace pravidelně uváděné v jejich zakázkách na dodávky, stavební práce nebo služby nebo technické specifikace, které mají v úmyslu použít u zakázek, na něž se vztahují pravidelná předběžná oznámení ve smyslu čl. 41 odst. 1.
2. Jestliže jsou tyto technické specifikace založeny na dokumentech, které jsou k dispozici hospodářským subjektům, které projevují zájem, postačuje odkaz na tyto dokumenty.
Článek 36
Varianty
1. Je-li kritériem pro zadání zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídka, mohou brát zadavatelé v úvahu varianty předložené uchazeči, pokud vyhovují minimálním požadavkům specifikovaným zadavateli.
Zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci, zda povolují podání variant nebo ne, a pokud je povolují, minimální podmínky, jež musí varianty splňovat, a požadavky na jejich podávání.
2. V zadávacím řízení u zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili podání variant podle odstavce 1, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, buď spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.
Článek 37
Subdodávky
V zadávací dokumentaci zadavatel od uchazeče může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí požadovat, aby ve své nabídce uvedl, jakou část zakázky případně zamýšlí zadat třetím osobám, a všechny navrhované subdodavatele. Tímto sdělením není dotčena odpovědnost hlavního hospodářského subjektu.
Článek 38
Podmínky plnění zakázky
Zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že jsou slučitelné s právem Společenství a jsou uvedeny v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Podmínky, kterými se řídí plnění zakázky, se mohou týkat zejména sociálních faktorů a životního prostředí.
Článek 39
Povinnosti týkající se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek
1. Zadavatel v zadávací dokumentaci může, nebo stanoví-li tak členský stát, musí uvést subjekt nebo subjekty, od nichž může zájemce nebo uchazeč získat náležité informace o povinnostech týkajících se daní, ochrany životního prostředí, ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v členském státě, regionu nebo v místě, kde mají být prováděny stavební práce nebo poskytovány služby, a které platí pro stavební práce prováděné na místě a služby poskytované během plnění zakázky.
2. Zadavatel, který poskytuje informace uvedené v odstavci 1, požádá uchazeče nebo zájemce, kteří se účastní zadávacího řízení, aby uvedli, že při vypracovávání své nabídky vzali v úvahu povinnosti týkající se ochrany zaměstnanců a pracovních podmínek, které platí v místě, kde mají být provedeny práce nebo poskytnuta služba.
Prvním pododstavcem není dotčeno použití článku 57.
KAPITOLA V
Řízení
Článek 40
Použití otevřených, omezených a vyjednávacích řízení
1. Při zadávání zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby používají zadavatelé řízení, která odpovídají této směrnici.
2. Zadavatelé si mohou vybrat jedno z řízení popsaných v čl. 1 odst. 9 písm. a), b) nebo c) za předpokladu, že byla výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení učiněna v souladu s článkem 41, s výhradou odstavce 3.
3. Zadavatelé mohou použít řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži v těchto případech:
a) jestliže v řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění;
b) jestliže je zakázka zadána výlučně pro účely výzkumu, pokusů, studia či vývoje, a nikoli za účelem zajištění ziskovosti nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj, a pokud zadání takové zakázky není na újmu soutěžnímu zadávání dalších zakázek, které mají především tyto cíle;
c) jestliže zakázka může být z technických nebo uměleckých důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv plněna pouze určitým hospodářským subjektem;
d) pokud je to nezbytně nutné, nelze-li z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které zadavatelé nemohli předvídat, dodržet lhůty stanovené pro otevřená, omezená a vyjednávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži;
e) v případě zakázek na dodávky týkajících se dodatečných dodávek od původního dodavatele, které jsou určeny buď pro částečné nahrazení stávajících dodávek nebo zařízení, nebo rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat materiál, který má odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě;
f) u dodatečných stavebních prací nebo služeb, které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce, ale které se v důsledku nepředvídatelných okolností stanou nezbytnými pro plnění zakázky, za podmínky, že zakázka je zadána zhotoviteli nebo poskytovateli služeb, který plní původní zakázku,
- jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby nemohou být technicky nebo hospodářsky odděleny od hlavní zakázky bez velkých obtíží pro zadavatele, nebo
- jestliže tyto dodatečné stavební práce nebo služby, ačkoli jsou oddělitelné od plnění původní zakázky, jsou , které nejsou zahrnuty v původně zvažovaném projektu nebo v původní zakázce;
g) v případě zakázek na stavební práce pro nové stavební práce, které spočívají v opakování podobných prací svěřených zhotoviteli, kterému stejní zadavatelé zadali předchozí zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce odpovídají základnímu projektu, na který byla první zakázka zadána po výzvě k podání žádostí o účast v zadávacím řízení; možnost použití tohoto řízení se uvádí již při oznámení první zakázky a zadavatelé vezmou v úvahu celkové odhadované náklady na následné stavební práce při použití článků 16 a 17;
h) pro dodávky kotované a nakupované na burzách komodit;
i) pro zakázky, jež mají být zadány na základě rámcové dohody, za předpokladu, že je splněna podmínka uvedená v čl. 14 odst. 2;
j) pro příležitostné koupě, kdy je možné obstarat si dodávky využitím zvláště příznivých příležitostí dostupných po velmi krátkou dobu za ceny podstatně nižší, nežli jsou běžné tržní ceny;
k) pro nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek, buď od dodavatele, který je s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od správců konkursní podstaty nebo likvidátorů v případě úpadku, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů;
l) jestliže zakázka na služby následuje po veřejné soutěži na určitý výkon organizované v souladu s touto směrnicí a musí být podle platných pravidel zadána vítěznému účastníku nebo jednomu z vítězných účastníků takové veřejné soutěže; v případě více vítězných účastníků musí být k účasti na vyjednávání vyzvání všichni vítězní účastníci.
KAPITOLA VI
Pravidla pro zveřejňování a transparentnost
Oddíl 1
Zveřejňování oznámení
Článek 41
Pravidelná předběžná oznámení a oznámení o existenci systému kvalifikace
1. Zadavatelé zveřejní nejméně jednou ročně prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení uvedeného v příloze XV A, které zveřejňuje Komise nebo oni sami na svém profilu kupujícího, jak je popsán v příloze XX odst. 2 písm. b):
a) pokud jde o dodávky, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod podle skupin výrobků, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 16 a 17, rovná 750000 EUR nebo vyšší.
Skupiny výrobků stanoví zadavatelé odkazem na nomenklaturu CPV;
b) pokud jde o služby, celkovou odhadovanou hodnotu zakázek nebo rámcových dohod pro každou z kategorií služeb, uvedených v příloze XVII A, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců, je-li celková odhadovaná hodnota, s přihlédnutím k článkům 16 a 17, rovná 750000 EUR nebo vyšší;
c) pokud jde o stavební práce, základní charakteristiky zakázek nebo rámcových dohod, které mají v úmyslu zadat v průběhu následujících dvanácti měsíců a jejichž odhadovaná hodnota je rovná prahové = hodnotě uvedené v článku 16 nebo vyšší, s přihlédnutím k článku 17.
Oznámení uvedená v písmenech a) a b) se zasílají Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po začátku účetního období.
Oznámení uvedené písmenu c) se zasílá Komisi nebo zveřejní na profilu kupujícího co nejdříve po přijetí rozhodnutí, kterým se schvaluje plán zakázek na stavební práce nebo rámcových dohod, které veřejní zadavatelé mají v úmyslu zadat nebo uzavřít.
Zadavatelé, kteří zveřejňují předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou elektronicky Komisi, ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, oznámení o zveřejnění předběžného oznámení na profilu kupujícího.
Zveřejnění oznámení uvedených v písmenech a), b) a c) je povinné jen tehdy, využijí-li veřejní zadavatelé možnost zkrátit lhůty pro doručení nabídek podle čl. 45 odst. 4.
Tento odstavec se nevztahuje na řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži.
2. Zadavatelé mohou zejména zveřejňovat sami nebo prostřednictvím Komise pravidelná předběžná oznámení vztahující se k významným projektům, aniž by museli opakovat informace již dříve obsažené v pravidelných předběžných oznámeních, je-li jasně uvedeno, že tato oznámení jsou dodatečná.
3. Pokud se zadavatelé rozhodnou zavést systém kvalifikace v souladu s článkem 53, je tento systém předmětem oznámení uvedeného v příloze XIV, které uvádí účel systému kvalifikace a způsob přístupu k pravidlům jeho fungování. Je-li doba trvání systému delší než tři roky, zveřejňuje se oznámení ročně. Je-li doba trvání kratší, postačuje první oznámení.
Článek 42
Oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži
1. V případě zakázek na dodávky, stavební práce nebo služby může být výzva k účasti v soutěži učiněna:
a) prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení vypracovaného v souladu s přílohou XV A; nebo
b) prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace vypracovaného v souladu s přílohou XIV; nebo
c) prostřednictvím oznámení o zakázce vypracovaného v souladu s přílohou XIII, části A, B nebo C.
2. V případě dynamických nákupních systémů se systémová výzva k účasti v soutěži uskutečňuje oznámením o zakázce uvedeným v odst. 1 písm. c), přičemž se výzva k účasti v soutěži o zakázky založené na takových systémech uskutečňuje zjednodušeným oznámením o zakázce, které je uvedeno v příloze XIII, části D.
3. Je-li výzva k účasti v soutěži učiněna pomocí pravidelného předběžného oznámení, musí toto oznámení:
a) zvlášť odkazovat na dodávky, na stavební práce nebo na služby, které budou předmětem zakázky, která má být zadána;
b) uvádět, že zakázka bude zadána na základě omezeného nebo vyjednávacího řízení bez dalšího zveřejňování oznámení sloužícího jako výzva k účasti v soutěži, a vyzývat hospodářské subjekty, které mají zájem, aby svůj zájem vyjádřily písemně; a
c) být zveřejněno v souladu s přílohou XX nejvýše dvanáct měsíců před datem, kdy je zaslána výzva uvedená v čl. 47 odst. 5. Zadavatel musí kromě toho dodržet lhůty stanovené v článku 45.
Článek 43
Oznámení o zadání zakázky
1. Zadavatelé, kteří zadali zakázku nebo uzavřeli rámcovou dohodu, zašlou oznámení týkající se zadaných zakázek uvedené v příloze XVI. Toto oznámení se odesílá za podmínek, které stanoví Komise postupem podle čl. 68 odst. 2, ve lhůtě dvou měsíců od zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody.
V případě zakázek zadaných podle rámcové dohody ve smyslu čl. 14 odst. 2 nejsou zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou zakázku založenou na této dohodě.
Zadavatelé zasílají oznámení týkající se zakázek zadaných na základě dynamického nákupního systému do dvou měsíců od zadání každé zakázky. Mohou však tato oznámení sdružit na čtvrtletním základě. V tom případě zasílají sdružená oznámení do dvou měsíců od konce každého čtvrtletí.
2. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XVI a určené k zveřejnění se zveřejňují v souladu s přílohou XX. V této souvislosti Komise respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování těchto informací, ohledně počtu obdržených nabídek, totožnosti hospodářských subjektů nebo cen.
3. Pokud zadavatelé zadávají zakázku na služby ve výzkumu a vývoji pomocí řízení bez výzvy k účasti v soutěži v souladu s čl. 40 odst. 3 písm. b), mohou omezit informace poskytované v souladu s přílohou XVI, které se týkají povahy a množství poskytovaných služeb, na odkaz "služby ve výzkumu a vývoji".
Pokud zadavatelé zadávají zakázku na služby ve výzkumu a vývoji, která nemůže být zadána pomocí řízení bez výzvy k účasti v soutěži v souladu s čl. 40 odst. 3 písm. b), mohou z důvodu obchodního tajemství omezit informace poskytované v souladu s přílohou XVI, které se týkají povahy a množství poskytovaných služeb.
V takových případech zadavatelé zajistí, že informace zveřejněné na základě tohoto písmene nejsou méně podrobné než informace uvedené v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži zveřejněném v souladu s čl. 42 odst.1.
Pokud používají systém kvalifikace, zajistí zadavatelé v takových případech, že informace nejsou méně podrobné než kategorie uvedená na seznamu způsobilých poskytovatelů služeb vypracovaném v souladu s čl. 53 odst. 7.
4. V případě zakázek zadávaných na služby uvedené v příloze XVII B uvedou zadavatelé v oznámení, zda souhlasí se zveřejněním.
5. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XVI a označené za neurčené ke zveřejnění se zveřejní pouze ve zjednodušené formě a v souladu s přílohou XX pro statistické účely.
Článek 44
Forma a způsob zveřejňování oznámení
1. Oznámení obsahují informace uvedené v přílohách XIII, XIV, XV A, XV B a XVI a případně veškeré jiné informace považované zadavatelem za užitečné, ve formě standardních formulářů přijatých Komisí postupem podle čl. 68 odst. 2.
2. Oznámení zasílaná zadavateli Komisi jsou předávána buď elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, nebo jinými prostředky.
Oznámení uvedená v článcích 41, 42 a 43 se zveřejňují v souladu s technickými charakteristikami pro zveřejnění uvedenými v bodu 1 písm. a) a b) přílohy XX.
3. Oznámení vypracovaná a zaslaná elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX se zveřejní do pěti dnů po jejich odeslání.
Oznámení, která nejsou zaslána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, se zveřejní do 12 dnů po jejich odeslání. Avšak ve výjimečných případech a na žádost zadavatele se oznámení o zakázce uvedená v čl. 42 odst. 1 písm. c) zveřejní ve lhůtě pěti dnů, pokud bylo oznámení odesláno faxem.
4. Oznámení se zveřejňují v plném znění v úředním jazyku Společenství, který vybral zadavatel, a toto původní jazykové znění je závazné. Shrnutí podstatných prvků každého oznámení se zveřejňuje v ostatních úředních jazycích.
Náklady na zveřejňování oznámení Komisí nese Společenství.
5. Oznámení a jejich obsah nesmějí být zveřejněny na vnitrostátní úrovni přede dnem jejich odeslání Komisi.
Oznámení zveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Komisi nebo zveřejněných na profilu kupujícího v souladu s čl. 41 odst. 1 prvním pododstavcem, a musí uvádět datum odeslání oznámení Komisi nebo zveřejnění na profilu kupujícího.
Pravidelná předběžná oznámení nesmějí být zveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Komisi zasláno oznámení o jejich zveřejnění touto formou, a musí uvádět datum odeslání.
6. Zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.
7. Komise vydá zadavateli potvrzení o zveřejnění předaných informací, ve kterém je uveden den zveřejnění. Toto potvrzení je důkazem o zveřejnění.
8. Zadavatelé mohou v souladu s odstavci 1 až 7 zveřejňovat oznámení týkající se zakázek, na které se nevztahuje povinnost zveřejňování stanovená touto směrnicí.
Oddíl 2
Lhůty
Článek 45
Lhůty pro doručení žádostí o účast a pro doručení nabídek
1. Při stanovení lhůt pro doručení žádostí o účast a nabídek zohledňují zadavatelé zejména složitost zakázky a čas nutný pro vypracování nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené tímto článkem.
2. V případě otevřených řízení činí minimální lhůta pro doručení nabídek 52 dnů ode dne, kdy bylo oznámení o zakázce odesláno.
3. V případě omezených řízení a vyjednávacích řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži se použijí tato ustanovení:
a) lhůta pro doručení žádostí o účast na základě oznámení zveřejněného podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nebo na základě výzvy zadavatele podle čl. 47 odst. 5 se zpravidla stanoví nejméně na 37 dnů ode dne odeslání oznámení nebo výzvy, v žádném případě nesmí být kratší než 22 dní, pokud se oznámení zasílá ke zveřejnění jinými než elektronickými prostředky nebo faxem, a 15 dní, pokud se oznámení zasílá takovými prostředky;
b) lhůta pro obdržení nabídek může být stanovena vzájemnou dohodou mezi zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem zájemcům je poskytnuta stejná lhůta pro vypracování a podání jejich nabídek;
c) jestliže není možné dosáhnout dohody o lhůtě pro doručení nabídek, určí zadavatel lhůtu, která činí zpravidla nejméně 24 dní a která v žádném případě nesmí být kratší než deset dní ode dne výzvy k podání nabídky.
4. Jestliže zadavatelé zveřejnili pravidelné předběžné oznámení podle čl. 41 odst. 1 v souladu s přílohou XX, nesmí být minimální lhůta pro doručení nabídek v otevřených řízeních zpravidla kratší než 36 dní, ale v žádném případě nesmí být kratší než 22 dní ode dne odeslání oznámení.
Tyto zkrácené lhůty jsou přípustné za předpokladu, že pravidelné předběžné oznámení obsahovalo, navíc k informacím vyžadovaným v části I přílohy XV A, všechny informace vyžadované v části II přílohy XV A, pokud jsou tyto informace dostupné v době zveřejnění oznámení a oznámení bylo odesláno ke zveřejnění nejméně 42 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zakázce uvedené v čl. 42 odst. 1 písm. c).
5. Jsou-li oznámení vypracována a zasílána elektronickými prostředky ve formátu a postupy pro přenos uvedenými v bodu 3 přílohy XX, mohou být lhůty pro doručení žádostí o účast v omezených a vyjednávacích řízeních a lhůty pro doručení nabídek v otevřených řízeních zkráceny o sedm dnů.
6. Kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou podle odst. 3 písm. b) mohou být lhůty pro doručení nabídek v otevřených, omezených a vyjednávacích řízeních dále zkráceny o pět dní, pokud zadavatel poskytuje volný, přímý a úplný přístup k zadávací dokumentaci a veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky ode dne, kdy je oznámení sloužící jako výzva k účasti v soutěži zveřejněno v souladu s přílohou XX. Toto oznámení musí uvádět internetovou adresu, na které jsou tyto dokumenty přístupné.
7. V otevřených řízeních nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě za následek lhůtu pro doručení nabídek kratší než 15 dní ode dne odeslání oznámení o zakázce.
Pokud však není oznámení o zakázce odesláno faxem nebo elektronickými prostředky, nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě za následek zkrácení lhůty pro doručení nabídek v otevřeném řízení na méně než 22 dní ode dne odeslání oznámení o zakázce.
8. Kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 nesmí mít v žádném případě za následek zkrácení lhůty pro doručení žádostí o účast, na základě oznámení zveřejněného podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nebo na základě výzvy zadavatelů podle čl. 47 odst. 5, na méně než 15 dní ode dne odeslání oznámení nebo výzvy.
V omezených nebo vyjednávacích řízeních nesmí mít kumulativní účinek zkrácení podle odstavců 4, 5 a 6 v žádném případě, kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou v souladu s odst. 3 písm. b), za následek zkrácení lhůty pro doručení nabídek na méně než deset dní ode dne výzvy k podání nabídek.
9. Jestliže z jakéhokoli důvodu nebyly zadávací dokumentace a dodatečné dokumenty nebo informace poskytnuty ve lhůtách stanovených v článku 45, přestože byly vyžádány včas, nebo pokud nabídky mohou být podány pouze po návštěvě daného místa nebo po kontrole dokumentů připojených k zadávací dokumentaci na místě, prodlouží se lhůty pro doručení nabídek, kromě případu lhůt stanovených vzájemnou dohodou v souladu s odst. 3 písm. b), tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi, které jsou potřebné pro předložení nabídky.
10. Souhrnná tabulka lhůt stanovených v tomto článku je uvedena v příloze XXII.
Článek 46
Otevřená řízení: zadávací dokumentace, dodatečné dokumenty a informace
1. Jestliže zadavatelé v otevřených řízeních neposkytují volný, přímý a úplný přístup k zadávací dokumentaci a k veškerým dodatečným dokumentům elektronickými prostředky v souladu s čl. 45 odst. 6, zašlou zadávací dokumentaci a dodatečné dokumenty hospodářským subjektům do šesti dnů od doručení žádosti, pokud byla žádost podána s dostatečným předstihem před uplynutím lhůty pro podávání nabídek.
2. Zadavatelé nebo příslušné útvary poskytnou dodatečné informace k zadávací dokumentaci nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro doručení nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem.
Článek 47
Výzvy k podání nabídek nebo k vyjednávání
1. V omezených nebo vyjednávacích řízeních zadavatelé současně a písemně vyzývají vybrané zájemce k podání svých nabídek nebo k vyjednávání. Výzva zájemcům zahrnuje:
- buď kopii zadávací dokumentace a veškerých dodatečných dokumentů,
- nebo odkaz na přístup k zadávací dokumentaci a k dodatečným dokumentům uvedeným v první odrážce, jsou-li přímo dostupné elektronickými prostředky v souladu s čl. 45 odst. 6.
2. Pokud zadávací dokumentací nebo dodatečnými dokumenty disponuje jiný subjekt než zadavatel odpovědný za zadávací řízení, uvádí výzva adresu, na které lze tuto zadávací dokumentaci a dodatečné dokumenty žádat a případně lhůtu pro žádost o tyto dokumenty, jakož i výši a způsob placení poplatku za obdržení těchto dokumentů. Příslušný útvar zašle tyto dokumenty hospodářským subjektům bez prodlení po obdržení žádosti.
3. Dodatečné informace k zadávací dokumentaci nebo k dodatečným dokumentům sdělí zadavatel nebo příslušný útvar nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro doručení nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem.
4. Výzva musí kromě toho obsahovat alespoň:
a) případně lhůtu pro podávání žádostí o dodatečné dokumenty a částku a způsob placení poplatku, který musí být případně za tyto dokumenty zaplacen;
b) lhůtu pro doručení nabídek, adresu, na kterou mají být zaslány, a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být vypracovány;
c) odkaz na každé zveřejněné oznámení o zakázce;
d) informace o dokumentech, které mají být případně přiloženy;
e) kritéria pro zadání zakázky, pokud nejsou uvedena v oznámení o existenci systému kvalifikace sloužícím jako výzva k účasti v soutěži;
f) poměrnou váhu kritérií pro zadání zakázky nebo, je-li to vhodné, pořadí důležitosti těchto kritérií, není-li tato informace uvedena v oznámení o zakázce, oznámení o existenci systému kvalifikace nebo zadávací dokumentaci.
5. Pokud je výzva k účasti v soutěži činěna prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení, vyzvou zadavatelé následně před zahájením výběru uchazečů nebo účastníků jednání všechny zájemce, aby potvrdili svůj zájem na základě podrobných informací o dotčené zakázce.
Tato výzva musí obsahovat alespoň následující údaje:
a) povahu a rozsah týkající se doplňkových zakázek, včetně všech variant, a případnou odhadovanou dobu, jež je pro vykonání těchto variant k dispozici; v případě opakujících se zakázek povahu a rozsah a případně odhadovaná data zveřejnění budoucích oznámení o zadávacím řízení na stavební práce, dodávky nebo služby, které mají být zadány v řízení;
b) typ řízení: omezené nebo vyjednávací;
c) pokud je to vhodné, datum začátku nebo ukončení dodávání dodávek nebo výkonu prací nebo služeb;
d) adresu a lhůtu pro podávání žádostí o výzvu k podání nabídky a jazyk nebo jazyky, ve kterých mají být vypracovány;
e) adresu subjektu, který zadává zakázku a poskytuje nezbytné informace pro získání zadávací dokumentace a ostatních dokumentů;
f) hospodářské a technické podmínky, finanční záruky a informace požadované od hospodářských subjektů;
g) částku a způsob placení poplatku za získání zadávací dokumentace;
h) formu zakázky, která je předmětem výzvy k podání nabídek: koupě, koupě najaté věci, koupě na splátky nebo nájem či jejich kombinace; a
i) kritéria pro zadání zakázky a jejich váhu nebo, je-li to vhodné, pořadí důležitosti těchto kritérií, pokud nejsou uvedena v předběžném oznámení nebo v zadávací dokumentaci nebo ve výzvě k podání nabídky nebo k vyjednávání.
Oddíl 3
Sdělování a informace
Článek 48
Pravidla pro sdělování
1. Všechna sdělení a výměna informací uvedené v této hlavě mohou být uskutečněny poštou, faxem, elektronickými prostředky v souladu s odstavci 4 a 5, telefonicky v případech a za podmínek uvedených v odstavci 6, nebo kombinací těchto prostředků, podle výběru zadavatele.
2. Vybrané sdělovací prostředky musí být obecně dostupné, a nesmějí tudíž omezovat přístup hospodářských subjektů k zadávacímu řízení.
3. Sdělování, výměna a ukládání informací se provádí takovým způsobem, aby bylo zajištěno zachování integrity údajů a důvěrné povahy nabídek a žádostí o účast a aby zadavatelé přezkoumávali obsah nabídek a žádostí o účast až po uplynutí lhůty stanovené pro jejich podávání.
4. Nástroje použité pro sdělování elektronickými prostředky a jejich technické vlastnosti musí být nediskriminační, obecně dostupné a slučitelné s běžně užívanými informačními a komunikačními technologiemi.
5. Pro zařízení pro elektronický přenos a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast se použijí tato pravidla:
a) informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem nabídek a žádostí o účast musí být navíc v souladu s požadavky přílohy XXIV;
b) členské státy mohou v souladu s článkem 5 směrnice 1993/93/ES vyžadovat, aby elektronické nabídky byly doplněny zaručeným elektronickým podpisem podle odstavce 1 uvedeného článku;
c) členské státy mohou zavést nebo udržovat dobrovolné akreditační systémy směřující ke zlepšení úrovně služby osvědčování poskytované pro tyto nástroje;
d) uchazeči nebo zájemci se zavazují, že dokumenty, osvědčení a prohlášení uvedené v čl. 52 odst. 2 a 3 a článcích 53 a 54, pokud nejsou dostupné v elektronické formě, budou podány před uplynutím lhůty stanovené pro podávání nabídek nebo žádostí o účast.
6. Pro podávání žádostí o účast platí tato pravidla:
a) žádosti o účast v zadávacím řízení mohou být podány písemně nebo telefonicky;
b) je-li žádost o účast podána telefonicky, musí být písemné potvrzení odesláno před vypršením lhůty stanovené pro jejich doručení;
c) zadavatelé mohou vyžadovat, pokud je to nezbytné pro účely právního dokazování, aby byly žádosti o účast podané faxem byly potvrzeny poštou nebo elektronickými prostředky. Tento požadavek a lhůtu pro jeho splnění musí zadavatel uvést v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži nebo ve výzvě uvedené v čl. 47 odst. 5.
Článek 49
Informování žadatelů o kvalifikaci, zájemců a uchazečů
1. Zadavatelé musí co nejdříve informovat zúčastněné hospodářské subjekty o přijatých rozhodnutích, která se týkají uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo přijetí do dynamického nákupního systému, včetně důvodů pro rozhodnutí upustit od uzavření rámcové dohody nebo zadání zakázky, na kterou byla učiněna výzva k podání žádostí o účast v zadávacím řízení, nebo zahájit znovu řízení nebo upustit od zavedení dynamického nákupního systému; tato informace je poskytnuta písemně, jsou-li o to zadavatelé požádáni.
2. Na žádost dotčené strany zadavatel co nejdříve sdělí:
- každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti,
- každému neúspěšnému uchazeči důvody zamítnutí jeho nabídky, včetně důvodů svého rozhodnutí o nerovnocennosti v případech uvedených v čl. 34 odst. 4 a 5 nebo důvodů svého rozhodnutí, že stavební práce, dodávky a služby nesplňují požadavkům na výkon a funkci,
- každému uchazeči, který učinil přijatelnou nabídku, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody.
Čas potřebný pro vypracování sdělení nesmí být v žádném případě delší než 15 dnů od doručení písemné žádosti.
Zadavatelé však mohou rozhodnout, že nesdělí určité informace uvedené v odstavci 1, které se týkají zadání zakázky, uzavření rámcové dohody nebo přijetí do dynamického nákupního systému, pokud by bylo jejich poskytnutí na překážku vynucování práva nebo by bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem, poškozovalo by oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých hospodářských subjektů, včetně zájmů hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka zadána, nebo pokud by poskytnutí těchto informací mohlo být na újmu korektní hospodářské soutěži mezi nimi.
3. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, vyrozumí žadatele o svém rozhodnutí o kvalifikaci ve lhůtě šesti měsíců.
Pokud vydání rozhodnutí trvá déle než čtyři měsíce od podá žádosti, vyrozumí zadavatel žadatele do dvou měsíců od podání žádosti o důvodech prodloužení lhůty a o datu, do kterého bude jeho žádost přijata nebo odmítnuta.
4. Žadatelé, jejichž kvalifikace je odmítnuta, o tom musí být vyrozuměni, jakož i o důvodech odmítnutí, co nejdříve a v žádném případě ne později než 15 dní ode dne vydání rozhodnutí. Tyto důvody musí být založeny na kvalifikačních kritériích uvedených v čl. 53 odst. 2.
5. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, mohou ukončit kvalifikaci hospodářského subjektu pouze z důvodů založených na kritériích uvedených v čl. 53 odst. 2. Úmysl ukončit kvalifikaci musí být předem písemně oznámen hospodářskému subjektu nejméně 15 dní před stanoveným dnem ukončení kvalifikace spolu s důvodem nebo důvody, které navrhovaný postup odůvodňují.
Článek 50
Uchovávání informací o zadávání zakázek
1. Zadavatelé uchovávají dostatečné informace o jednotlivých zakázkách umožňující jim následně odůvodnit rozhodnutí o:
a) kvalifikaci a výběru hospodářských subjektů a o zadání zakázek;
b) použití řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži podle čl. 40 odst. 3;
c) nepoužití kapitol III až VI této hlavy na základě odchylek uvedených v kapitole II hlavy I a v kapitole II této hlavy.
Zadavatelé přijímají vhodná opatření pro dokumentaci postupu v zadávacích řízeních vedených elektronickými prostředky.
2. Informace musí být uchovány nejméně po čtyři roky ode dne zadání zakázky, aby byl během této doby zadavatel schopen poskytnout Komisi na její žádost potřebné informace.
KAPITOLA VII
Vedení řízení
Článek 51
Obecná ustanovení
1. Za účelem výběru účastníků ve svých zadávacích řízeních:
a) zadavatelé, kteří stanovili pravidla a kritéria pro vyloučení uchazečů nebo zájemců v souladu s čl. 54 odst. 1, 2 nebo 4, vyloučí hospodářské subjekty, které spadají pod tato pravidla a splňují tato kritéria;
b) vyberou uchazeče a zájemce v souladu s objektivními pravidly a kritérii stanovenými podle článku 54;
c) v omezených a vyjednávacích řízeních s výzvou k účasti v soutěži případně sníží v souladu s článkem 54 počet zájemců vybraných podle písmen a) a b).
2. Pokud se výzva k účasti v soutěži činí prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace a za účelem výběru účastníků v zadávacích řízeních na zvláštní zakázky, která jsou předmětem výzvy k účasti v soutěži, zadavatelé:
a) kvalifikují hospodářské subjekty v souladu s článkem 53;
b) použijí na tyto kvalifikované hospodářské subjekty ustanovení odstavce 1, která se vztahují na omezená nebo vyjednávací řízení.
3. Zadavatelé ověřují soulad uchazeči podaných nabídek, které jsou takto vybrány, s pravidly a požadavky vztahujícími se na nabídky a zadávají zakázku na základě kritérií stanovených v článcích 55 a 57.
Oddíl 1
Kvalifikace a kvalitativní výběr
Článek 52
Vzájemné uznávání správních, technických nebo finančních podmínek a osvědčení, zkoušek a dokladů
1. Při výběru účastníků omezeného nebo vyjednávacího řízení nesmějí zadavatelé při přijímání rozhodnutí o kvalifikaci nebo při aktualizaci kritérií a pravidel pro kvalifikaci:
a) klást některým hospodářským subjektům správní, technické nebo finanční podmínky, které nejsou kladeny jiným;
b) požadovat zkoušky nebo doklady, které jsou obsaženy v již předložených objektivních důkazech.
2. Jestliže zadavatelé požadují předložení osvědčení vydaných nezávislými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajišťování jakosti, odkáží na systémy zajišťování jakosti založené na řadách odpovídajících evropských norem a ověřené subjekty, které vyhovují řadám evropských norem, pokud jde o vydávání osvědčení.
Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Zadavatelé přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatřeních pro zajištění jakosti.
3. Pro zakázky na stavební práce a na služby a pouze ve vhodných případech mohou zadavatelé, aby ověřili technické schopnosti hospodářského subjektu, vyžadovat uvedení opatření řízení z hlediska ochrany životního prostředí, které by hospodářský subjekt byl schopen používat při plnění zakázky. V takových případech, pokud zadavatelé žádají vydání ověření vydaných nezávislými subjekty, která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí, odkáží na systém řízení a auditu z hlediska ochrany životního prostředí Společenství (EMAS) nebo na normy řízení z hlediska ochrany životního prostředí založené na odpovídajících evropských nebo mezinárodních normách, ověřené subjekty, které vyhovují právu Společenství nebo odpovídajícím evropským nebo mezinárodním normám týkajícím se osvědčování.
Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Přijímají od hospodářských subjektů rovněž jiné důkazy o rovnocenných opatření k řízení z hlediska ochrany životního prostředí.
Článek 53
Systémy kvalifikace
1. Zadavatelé, kteří si to přejí, mohou zavést a provozovat systém kvalifikace hospodářských subjektů.
Zadavatelé, kteří zavedli nebo provozují systém kvalifikace, zajistí, že hospodářské subjekty mohou kdykoli požádat o kvalifikaci.
2. Systém podle odstavce 1 může zahrnovat různé kvalifikační stupně.
Musí být provozován na základě objektivních kritérií a pravidel, která určí zadavatel.
Pokud tato kritéria a pravidla zahrnují technické specifikace, použije se článek 34. Kritéria a pravidla mohou být v případě potřeby aktualizována.
3. Kritéria a pravidla pro kvalifikaci podle odstavce 2 mohou zahrnovat kritéria pro vyloučení uvedená v článku 45 směrnice 2004/18/ES za podmínek tam stanovených.
Pokud je zadavatelem veřejný orgán ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), zahrnují tato kritéria a pravidla kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES.
4. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavci 2 obsahují požadavky týkající se hospodářské a finanční schopnosti hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat těmito prostředky po celou dobu trvání systému kvalifikace, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
5. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavci 2 obsahují požadavky týkající se technických nebo odborných schopností hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat uvedenými prostředky po celou dobu trvání systému kvalifikace, například tím že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
6. Kritéria a pravidla pro kvalifikaci uvedená v odstavci 2 jsou na žádost poskytována hospodářským subjektům, které mají zájem. Aktualizace těchto kritérií a pravidel je oznamována hospodářským subjektům, které mají zájem.
Pokud se zadavatel domnívá, že systém kvalifikace určitých jiných zadavatelů nebo subjektů odpovídá jeho požadavkům, sdělí hospodářským subjektům, které mají zájem, jména těchto jiných zadavatelů nebo subjektů.
7. Písemný záznam kvalifikovaných hospodářských subjektů se uchovává; může být rozdělen do kategorií podle druhu zakázek, pro jejichž plnění platí kvalifikace.
8. Pokud zadavatelé zavedli a provozují systém kvalifikace, dodržují zejména čl. 41 odst. 3 týkající se oznámení existence systému kvalifikace, čl. 49 odst. 3, 4 a 5 týkající se informací, které mají být poskytnuty hospodářským subjektům, jež podaly žádost o kvalifikaci, čl. 51 odst. 2 týkající se výběru účastníků v případech, kdy byla výzva k účasti v soutěži učiněna oznámením o existenci systému kvalifikace, jakož i článek 52 týkající se vzájemného uznávání v otázkách správních, technických a finančních podmínek a týkající se osvědčení, zkoušek a dokladů.
9. Pokud je výzva k účasti v soutěži činěna prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace, vybírají se uchazeči v omezeném řízení nebo účastníci ve vyjednávacím řízení ze zájemců kvalifikovaných v souladu s takovým systémem.
Článek 54
Kritéria pro kvalitativní výběr
1. Zadavatelé, kteří v otevřeném řízení stanoví kritéria pro výběr, tak učiní v souladu s objektivními pravidly a kritérii, která jsou k dispozici hospodářským subjektům, které mají zájem.
2. Zadavatelé, kteří vybírají zájemce pro omezené nebo vyjednávací řízení, tak učiní v souladu s objektivními kritérii a pravidly, která stanovili a která jsou k dispozici hospodářským subjektům, které mají zájem.
3. V omezených a vyjednávacích řízeních mohou být kritéria založena na objektivní potřebě zadavatele snížit počet zájemců na úroveň, která je odůvodněná potřebou vyvážení zvláštních znaků zadávacího řízení a prostředků potřebných pro jeho uskutečnění. Počet vybraných zájemců však musí zohledňovat nutnost zajištění přiměřené hospodářské soutěže.
4. Kritéria stanovená v odstavcích 1 a 2 mohou zahrnovat kritéria pro vyloučení uvedená v článku 45 směrnice 2000/18/ES za podmínek tam uvedených.
Pokud je zadavatel veřejným zadavatelem ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a), zahrnují kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto článku kritéria pro vyloučení uvedená v čl. 45 odst. 1 směrnice 2004/18/ES.
5. Pokud kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2 obsahují požadavky týkající se hospodářské a finanční schopnosti hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že bude disponovat nezbytnými prostředky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
6. Pokud kritéria a pravidla pro klasifikaci uvedená v odstavcích 1 a 2 obsahují požadavky týkající se technických nebo odborných schopností hospodářského subjektu, může tento subjekt, je-li to nezbytné a pro určitou zakázku, využít schopnosti jiných subjektů, bez ohledu na právní povahu vztahů mezi ním a těmito subjekty. V tom případě musí zadavateli prokázat, že pro plnění zakázky bude disponovat těmito prostředky, například tím, že předloží závazek těchto subjektů v tomto směru.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 11 využít schopnosti účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
Oddíl 2
Zadání zakázky
Článek 55
Kritéria pro zadání zakázky
1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy o odměňování určitých služeb, vycházejí zadavatelé při zadávání zakázek z těchto kritérií:
a) pokud se zakázka zadává na základě hospodářsky nejvýhodnější nabídky z hlediska zadavatele, která zahrnuje různá kritéria spojená s předmětem dané zakázky, jako jsou dodací lhůta a lhůta pro dokončení, provozní náklady, návratnost nákladů, kvalita, estetické a funkční vlastnosti, vlastnosti z hlediska vlivu na životní prostředí, technická úroveň, záruční servis a technická pomoc, závazky s ohledem na náhradní díly, zabezpečení dodávek a ceny; nebo
b) pouze nejnižší cena.
2. Aniž je dotčen třetí pododstavec, uvede v případě uvedeném v odst. 1 písm. a) zadavatel poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií vybraných k určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky.
Tato váha může být vyjádřena stanovením rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím.
Pokud není podle názoru zadavatele stanovení váhy možné z prokazatelných důvodů, uvede kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.
Tato poměrná váha nebo pořadí významu se uvádějí, podle vhodnosti, v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži, ve výzvě k potvrzení zájmu uvedené v čl. 47 odst. 5, ve výzvě k podání nabídky nebo k vyjednávání nebo v zadávací dokumentaci.
Článek 56
Používání elektronických dražeb
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou používat elektronické dražby.
2. V otevřených, omezených nebo vyjednávacích řízeních s předchozí výzvou k účasti v soutěži mohou zadavatelé rozhodnout, že zadání zakázky bude předcházet elektronická dražba, pokud specifikace zakázky mohou být přesně stanoveny.
Za stejných podmínek může být elektronická dražba použita při zahájení soutěže o zakázky, které mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému uvedeného v článku 15.
Elektronická dražba je založena:
a) buď pouze na cenách, pokud je zakázka zadávána podle nejnižší ceny;
b) nebo na cenách nebo hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je zakázka přidělována podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky.
3. Zadavatelé, kteří se rozhodnou použít elektronickou dražbu, uvedou tuto skutečnost v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži.
Zadávací dokumentace obsahuje, mimo jiné, tyto informace:
a) prvky, jejichž hodnota bude předmětem elektronické dražby, za předpokladu, že tyto prvky jsou kvantifikovatelné a lze je vyjádřit v absolutních hodnotách nebo procentech;
b) případná omezení hodnot, která mohou být navržena, jak vyplývají ze specifikací týkajících se předmětu zakázky;
c) informace, které budou uchazečům poskytnuty během elektronické dražby, a případně kdy jim budou poskytnuty;
d) důležité informace týkající se průběhu elektronické dražby;
e) podmínky, za kterých budou uchazeči moci při dražbě podávat nabídky, a zejména nejmenší rozdíly, které budou případně vyžadovány pro zvýšení nabídky;
f) důležité informace týkající se používaného elektronického zařízení a způsobů a technických specifikací spojení.
4. Než zadavatelé přistoupí k elektronické dražbě, provedou úplné první vyhodnocení nabídek v souladu s jedním nebo více kritérii pro zadání veřejné zakázky a s poměrnou váhou, která jim byla přidělena.
Všichni uchazeči, kteří podali přijatelné nabídky, jsou elektronickými prostředky současně vyzváni, aby podali nové ceny nebo hodnoty; výzva obsahuje všechny důležité informace pro individuální připojení k použitému elektronickému zařízení a uvádí datum a čas zahájení elektronické dražby. Elektronická dražba se může odehrávat ve více navazujících fázích. Elektronická dražba nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy.
5. Má-li být zakázka zadána podle hospodářsky nejvýhodnější nabídky, obsahuje i výsledek úplného vyhodnocení nabídky dotyčného uchazeče provedeného v souladu s poměrnou váhou stanovenou v čl. 55 odst. 2 prvním pododstavci.
Výzva uvádí rovněž matematický vzorec, který se při elektronické dražbě použije pro určení automatických změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot. Tento vzorec zahrnuje poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci; za tímto účelem jsou veškerá případná rozpětí dopředu vyjádřena určitou hodnotou.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
6. Po celou dobu každé fáze elektronické dražby zadavatelé okamžitě sdělují všem uchazečům přinejmenším ty informace, které jim umožní kdykoli zjistit své momentální pořadí. Mohou též sdělit jiné informace týkající se jiných podaných cen nebo hodnot, za podmínky, že je to uvedeno v zadávací dokumentaci. Mohou rovněž kdykoli oznámit počet účastníků v dané fázi dražby. V žádném případě však nesmí zveřejnit totožnost účastníků v průběhu kterékoli fáze elektronické dražby.
7. Zadavatelé uzavírají elektronickou dražbu jedním nebo více z následujících způsobů:
a) ve výzvě k účasti na dražbě uvedou předem stanovené datum a čas;
b) pokud neobdrží žádné další nové ceny nebo nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly. V takovém případě zadavatelé ve výzvě k účasti na dražbě lhůtu uvedou dobu od přijetí posledního podání do uzavření elektronické dražby;
c) pokud je počet fází dražby uvedený ve výzvě k účasti na dražbě naplněn.
Pokud se zadavatelé rozhodli uzavřít elektronickou dražbu v souladu s písmenem c), případně v kombinaci s opatřeními uvedenými v písmenu b), uvádí výzva k účasti na dražbě časový plán každé fáze dražby.
8. Po uzavření elektronické dražby zadavatelé zadají zakázku v souladu s článkem 55 na základě výsledků elektronické dražby.
9. Zadavatelé nesmějí elektronické dražby zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval nebo měnil předmět zakázky, jak byl pro zakázku stanoven v oznámení sloužícím jako výzva k účasti v soutěži a v zadávací dokumentaci.
Článek 57
Mimořádně nízké nabídky
1. Pokud se pro danou zakázku zdají být nabídky mimořádně nízké v poměru k výrobkům, stavebním pracím nebo službám, jež mají být poskytovány, nemůže zadavatel tyto nabídky odmítnout, aniž by nejdříve písemně požádal o upřesnění základních prvků nabídky, které považuje za důležité.
Tato upřesnění se mohou týkat zejména:
a) hospodářských aspektů výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo stavebních postupů;
b) zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro dodávku výrobků, poskytnutí služeb nebo provedení stavebních prací;
c) původnosti dodávek, služeb nebo stavebních prací navrhovaných uchazečem;
d) souladu s předpisy o ochraně zaměstnanců a pracovních podmínkách platnými v místě, kde mají být stavební práce, služby či dodávky provedeny;
e) možnosti uchazeče obdržet státní podporu.
2. Zadavatel ověří tyto základní prvky konzultací s uchazečem, přičemž bere v úvahu dodané důkazy.
3. Jestliže zadavatel zjistí, že nabídka je mimořádně nízká proto, že uchazeč získal státní podporu, může být nabídka odmítnuta jen z tohoto důvodu pouze po konzultaci s uchazečem, a není-li uchazeč schopen v dostatečné lhůtě stanovené zadavatelem prokázat, že daná podpora byla poskytnuta podle zákona. Jestliže zadavatel odmítne nabídku za těchto okolností, uvědomí o tom Komisi.
Oddíl 3
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí a vztahy s těmito zeměmi
Článek 58
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí
1. Tento článek se vztahuje na nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí, s nimiž Společenství neuzavřelo mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky ze Společenství na trhy těchto třetích zemí. Tím nejsou dotčeny závazky Společenství nebo jeho členských států vůči třetím zemím.
2. Jakákoli nabídka učiněná za účelem zadání zakázky na dodávky smí být odmítnuta, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí, určený v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [30], přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících nabídku. Pro účely tohoto článku se software používaný v zařízeních telekomunikačních sítí považuje za výrobek.
3. S výhradou druhého pododstavce, jsou-li dvě nebo více nabídek rovnocenné z hlediska kritérií pro zadání zakázky uvedených v článku 55, mají přednost nabídky, které nesmějí být odmítnuty podle odstavce 2. Ceny těchto nabídek jsou považovány pro účely tohoto článku za rovnocenné, jestliže rozdíl mezi cenami nepřesáhne 3 %.
Podle prvního pododstavce však nesmí být dána přednost jedné nabídce před jinou, pokud by přijetí takové nabídky nutilo zadavatele získávat materiál, který má technické vlastnosti odlišné od vlastností již používaného materiálu, což by mělo za následek neslučitelnost nebo technické obtíže při provozu a údržbě nebo neúměrné náklady.
4. Pro účely tohoto článku se při určování podílu výrobků ze třetích zemí podle odstavce 2 neberou v úvahu ty třetí země, na které byla rozhodnutím Rady podle odstavce 1 rozšířena oblast působnosti této směrnice.
5. Komise předloží Radě, počínaje druhým pololetím prvního roku po vstupu této směrnice v platnost, roční zprávu o pokroku učiněném v mnohostranných nebo dvoustranných jednáních, která se týkala přístupu podniků ze Společenství na trhy třetích zemí v oblasti působnosti této směrnice, o výsledcích dosažených v těchto jednáních a o praktickém provedení všech dohod, které byly uzavřeny.
Rada může na návrh Komise, vzhledem k takovému vývoji, pozměnit kvalifikovanou většinou ustanovení tohoto článku.
Článek 59
Vztahy se třetími zeměmi s ohledem na zakázky na stavební práce, dodávky a služby
1. Členské státy informují Komisi o obecných potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkávají jejich podniky při zajišťování zadávání zakázek na služby ve třetích zemích.
2. Komise předloží Radě zprávu o zpřístupňování zakázek na služby ve třetích zemích a o průběhu jednání s těmito zeměmi o této problematice, zvláště v rámci WTO, do 31. prosince 2005 a poté pravidelně.
3. Komise musí prostřednictvím oslovení daných třetích zemí usilovat o nápravu situace kdykoli zjistí, buď na základě zpráv uvedených v odstavci 2, nebo jiných informací, že třetí země v souvislosti se zadáváním zakázek na služby:
a) neposkytuje podnikům ze Společenství účinný přístup srovnatelný s přístupem poskytovaným Společenstvím podnikům z této země; nebo
b) neposkytuje podnikům ze Společenství vnitrostátní zacházení nebo stejné soutěžní příležitosti jako mají podniky se sídlem v dané zemi; nebo
c) poskytuje podnikům z jiných třetích zemí příznivější zacházení než podnikům ze Společenství.
4. Členské státy informují Komisi o obecných potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkaly jejich podniky a které vycházejí z nedodržování mezinárodních pracovněprávních ustanovení uvedených v příloze XXIII, když tyto podniky zkoušely zajistit zadávání zakázek ve třetích zemích.
5. Za okolností uvedených v odstavcích 3 a 4 může Komise kdykoli navrhnout, aby Rada rozhodla o pozastavení nebo omezení, na dobu stanovenou v rozhodnutí, zadávání zakázek na služby:
a) podnikům podléhajícím právu dané třetí země;
b) podnikům přidruženým k podnikům uvedeným v písmenu a), které mají sídlo ve Společenství, ale nemají žádné přímé a skutečné spojení s hospodářstvím členského státu;
c) podnikům, které podaly nabídky, jejichž předmětem jsou služby pocházející z dané třetí země.
Rada rozhodne kvalifikovanou většinou co nejdříve.
Komise může navrhnout tato opatření z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu.
6. Tímto článkem nejsou dotčeny závazky Společenství vůči třetím zemím vyplývající z mezinárodních úmluv o veřejných zakázkách, zejména v rámci WTO.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VEŘEJNÉ SOUTĚŽE NA URČITÝ VÝKON V OBLASTI SLUŽEB
Článek 60
Obecná ustanovení
1. Pravidla pro organizaci veřejné soutěže na určitý výkon musí být v souladu s odstavcem 2 tohoto článku a s články 61 a 63 až 66 a být zpřístupněna těm, kdo mají o účast ve veřejné soutěži na určitý výkon zájem.
2. Přijetí účastníků do veřejné soutěže na určitý výkon nesmí být omezeno:
a) odkazem na území nebo část území členského státu;
b) z důvodu, že by podle práva členského státu, v němž je veřejná soutěž organizována, účastník musel být buď výhradně fyzickou, nebo výhradně právnickou osobou.
Článek 61
Prahové hodnoty
1. Tato hlava se vztahuje na veřejné soutěže na určitý výkon organizované jako část řízení vedoucího k zadání zakázky na služby, jejichž odhadovaná hodnota bez DPH je rovna nebo vyšší než 499000 EUR.Pro účely tohoto odstavce se prahovou hodnotou rozumí odhadovaná hodnota zakázky na služby, bez DPH, včetně případných cen nebo plateb účastníkům.
2. Tato hlava se vztahuje na všechny veřejné soutěže na určitý výkon, u kterých je celková částka soutěžních cen a plateb účastníkům rovna nebo vyšší než 499000 EUR.
Pro účely tohoto odstavce se prahovou hodnotou rozumí celková částka cen a plateb, včetně odhadované hodnoty zakázky na služby, bez DPH, která by mohly být následně zadána podle čl. 40 odst. 3, jestliže zadavatel takové zadání nevyloučí v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon.
Článek 62
Vyloučené veřejné soutěže na určitý výkon
Tato hlava se nevztahuje na:
1) veřejné soutěže na určitý výkon, které jsou organizovány ve stejných případech, jaké jsou uvedeny v článcích 20, 21 a 22, pro zakázky na služby;
2) veřejné soutěže na určitý výkon organizované pro vykonávání v daném členském státě činnosti, o které Komise rozhodla, že se na ni vztahuje čl. 30 odst. 1, nebo o které se má za to, že se na ni uvedený odstavec vztahuje, na základě odst. 4 druhého a třetího pododstavce nebo odst. 5 čtvrtého pododstavce uvedeného článku.
Článek 63
Pravidla zveřejňování a transparentnosti
1. Zadavatelé, kteří chtějí organizovat veřejnou soutěž na určitý výkon, vyzvou k účasti v soutěži prostřednictvím oznámení o veřejné soutěži. Zadavatelé, kteří organizovali veřejnou soutěž na určitý výkon, dají její výsledky na vědomí oznámením. Výzva k účasti v soutěži obsahuje informace uvedené v příloze XVIII a oznámení o výsledcích veřejné soutěže na určitý výkon obsahuje informace uvedené v příloze XIX v souladu s formátem standardních formulářů přijatých Komisí postupem podle čl. 68 odst. 2.
Oznámení o výsledcích veřejné soutěže na určitý výkon se předává Komisi do dvou měsíců od uzavření veřejné soutěže na určitý výkon a za podmínek, které Komise stanoví postupem podle čl. 68 odst. 2. V této souvislosti Komise respektuje veškeré citlivé obchodní aspekty, na které zadavatelé případně upozorní při poskytování těchto informací a které se týkají počtu obdržených projektů nebo plánů, totožnosti hospodářských subjektů a cen navrhovaných uchazeči.
2. Ustanovení čl. 48 odst. 2 až 8 se použije rovněž pro oznámení týkající se veřejných soutěží na určitý výkon.
Článek 64
Způsoby sdělování
1. Ustanovení čl. 48 odst. 1, 2 a 4 se použijí pro všechna sdělení týkající se veřejné soutěže na určitý výkon.
2. Sdělování, výměna a ukládání informací se provádí způsobem, který zajistí, že jsou integrita a důvěrná povaha všech informací předaných účastníky veřejné soutěže na určitý výkon zachovány a že se porota neseznámí s obsahem plánů a projektů dříve, než uplyne lhůta k jejich podání.
3. Pro zařízení pro elektronický příjem plánů a projektů se použijí tato pravidla:
a) informace, které se týkají specifikací nezbytných pro předkládání plánů a projektů elektronickou cestou, včetně kódování, musí být k dispozici subjektům, které mají zájem. Zařízení pro elektronický příjem plánů a projektů musí být navíc v souladu s požadavky přílohy XXIV;
b) členské státy mohou zavést nebo provozovat dobrovolné akreditační systémy určené ke zlepšení úrovně služeb osvědčování pro taková zařízení.
Článek 65
Pravidla týkající se organizování veřejných soutěží na určitý výkon, vybírání účastníků a poroty
1. Při organizování veřejných soutěží na určitý výkon uplatňují zadavatelé postupy přizpůsobené ustanovením této směrnice.
2. Jsou-li veřejné soutěže na určitý výkon omezeny na určitý počet účastníků, stanoví zadavatelé jasná a nediskriminační kritéria pro výběr. Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být v každém případě dostatečný pro zajištění skutečné soutěže.
3. Porota se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících veřejné soutěže na určitý výkon. Je-li od účastníků veřejné soutěže na určitý výkon vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně třetina členů poroty tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci.
Článek 66
Rozhodnutí poroty
1. Porota musí být ve svých rozhodnutích a stanoviscích nezávislá.
2. Zkoumá plány a projekty, které zájemci podali, anonymně a pouze na základě kritérií, která byla uvedena v oznámení o veřejné soutěži na určitý výkon.
3. Zaznamenává do zprávy podepsané svými členy pořadí projektů sestavené podle hodnoty každého projektu, společně s poznámkami poroty a všemi body, které případně vyžadují objasnění.
4. Anonymita musí být zachována až do doby, než porota dospěje ke stanovisku nebo k rozhodnutí.
5. Zájemci mohou být případně vyzváni, aby odpověděli na otázky, které porota zaznamenala v zápisu, a objasnili jakýkoli aspekt projektu.
6. Z rozhovoru mezi členy poroty a zájemci se vypracovává podrobný zápis.
HLAVA IV
STATISTICKÉ POVINNOSTI, VÝKONNÉ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 67
Statistické povinnosti
1. Členské státy zajišťují, aby Komise obdržela v souladu s úpravou, která bude stanovena postupem podle čl. 68 odst. 2, každý rok statistickou zprávu, která se týká celkové hodnoty zakázek zadaných pod prahovými hodnotami uvedenými v článku 16, na které by se tato směrnice vztahovala, kdyby nebyly pod těmito prahovými hodnotami, rozdělených podle členských států a kategorií činností, na které odkazují přílohy I až X.
2. Pokud jde o kategorie činností, ke kterým se vztahují přílohy II, III, V, IX a X, zajišťují členské státy, aby Komise v souladu s úpravou, která bude stanovena postupem podle čl. 68 odst. 2, obdržela statistickou zprávu o zadaných zakázkách do 31. října 2004 za předchozí rok a před 31. říjnem každého roku. Statistická zpráva musí obsahovat informace požadované pro ověření řádného uplatňování Dohody.
Informace požadované podle prvního pododstavce nezahrnují informace týkající se zakázek na služby uvedené v kategorii 8 přílohy XVII A, telekomunikační služby uvedené v kategorii 5 přílohy XVII A, jejichž položky CPV odpovídají referenčním číslům CPC 7524, 7525 a 7526, nebo služby uvedené v příloze XVII B.
3. Úpravy podle odstavců 1 a 2 se stanoví takovým způsobem, aby se zajistilo, že:
a) v zájmu správního zjednodušení mohou být zakázky nižší hodnoty vyňaty za předpokladu, že není ohrožena použitelnost statistiky,
b) je zaručena důvěrná povaha poskytovaných informací.
Článek 68
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený článkem 1 rozhodnutí Rady 71/306/EHS [31] (dále jen "výbor").
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 69
Přezkoumávání prahových hodnot
1. Komise ověří prahové hodnoty stanovené v článku 16 každé dva roky od 30. dubna 2004, a bude-li to nutné s ohledem na druhý pododstavec, přezkoumá je postupem podle čl. 68 odst. 2.
Výpočet hodnoty těchto prahových hodnot je založen na průměrné denní hodnotě eura, vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (ZPČ), za 24 měsíců končících posledním dnem měsíce srpna, který předchází přezkoumání s účinkem od 1. ledna. Hodnota takto přezkoumaných prahových hodnot se případně zaokrouhlí dolů na tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platné prahové hodnoty stanovené Dohodou, vyjádřené v ZPČ, budou dodrženy.
2. Současně s přezkoumáním podle odstavce 1 upraví Komise postupem podle čl. 68 odst. 2 prahové hodnoty stanovené v článku 61 (veřejné soutěže na určitý výkon) podle přezkoumaných prahových hodnot platných pro zakázky na služby.
Prahová hodnota stanovená podle odstavce 1 v národních měnách členských států, které se neúčastní měnové unie, se v zásadě upravuje každé dva roky počínaje 1. lednem 2004. Výpočet této hodnoty je založen na průměrných denních hodnotách těchto měn, vyjádřených v eurech, za 24 měsíců končících posledním dnem měsíce srpna, který předchází přezkoumání s účinkem od 1. ledna.
3. Přezkoumané prahové hodnoty uvedené v odstavci 1, jejich hodnoty v národních měnách a upravené prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jejich přezkoumání.
Článek 70
Změny
1. Komise může postupem podle čl. 68 odst. 2 změnit:
a) seznam zadavatelů v přílohách I až X tak, aby splňovali kritéria stanovená v článcích 2 až 7;
b) postupy pro vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, sběr a distribuci oznámení uvedených v článcích 41, 42, 43 a 63;
c) postupy pro zvláštní odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v nomenklatuře CPV;
d) referenční čísla v nomenklatuře stanovené v příloze XVII, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, a postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v této nomenklatuře v rámci kategorií služeb uvedených v příloze;
e) referenční čísla v nomenklatuře stanovené v příloze XII, pokud se tím nemění věcná působnost této směrnice, postupy pro odkazy v oznámeních na konkrétní zařazení v této nomenklatuře;
f) přílohu XI;
g) postup pro zasílání a zveřejňování údajů uvedených v příloze XX z důvodu technického pokroku nebo z administrativních důvodů;
h) technické podrobnosti a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem uvedené v písmenech a), f) a g) přílohy XXIV;
i) za účelem zjednodušení v souladu s čl. 67 odst. 3 postupy pro používání, vypracovávání, zasílání, doručování, překlad, sběr a distribuci statistických zpráv uvedených v čl. 67 odst. 1 a 2;
j) technické postupy pro metody výpočtu uvedené v čl. 69 odst. 1 a odst. 2 druhém pododstavci.
Článek 71
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. ledna 2006. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Členské státy se mohou shodnout na dodatečné lhůtě v délce až 35 měsíců od uplynutí lhůty stanovené v prvním pododstavci pro použitelnost předpisů, které jsou nezbytná pro soulad s článkem 6 této směrnice.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
Článek 30 se použije od 30. dubna 2004.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 72
Mechanismy sledování
V souladu se směrnicí Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací [32] zajišťují členské státy provádění této směrnice účinnými, dostupnými a transparentními mechanismy.
Za tímto účelem mohou, mimo jiné, určit nebo zřídit nezávislý subjekt.
Článek 73
Zrušení
Směrnice 93/38/EHS se zrušuje, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států ohledně lhůt pro provedení a používání uvedených v příloze XXV.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XXVI.
Článek 74
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 75
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 31. března 2004.
Directiva 2004/17/CE do Parlamento Europeu e do Conselho
de 31 de Março de 2004
relativa à coordenação dos processos de adjudicação de contratos nos sectores da água, da energia, dos transportes e dos serviços postais
O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o n.o 2 do seu artigo 47.o e os seus artigos 55.o e 95.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão(1),
Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social Europeu(2),
Tendo em conta o parecer do Comité das Regiões(3),
Deliberando nos termos do artigo 251.o do Tratado(4), tendo em conta o projecto comum aprovado pelo Comité de Conciliação em 9 de Dezembro de 2003,
Considerando o seguinte:
(1) Sendo necessárias novas alterações à Directiva 93/38/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa à coordenação dos processos de celebração de contratos nos sectores da água, da energia, dos transportes e das telecomunicações(5), para responder às exigências de simplificação e modernização formuladas, quer pelas entidades adjudicantes quer pelos operadores económicos, no âmbito das reacções ao Livro Verde adoptado pela Comissão em 27 de Novembro de 1996, é conveniente, por razões de clareza, proceder à sua reformulação. A presente directiva baseia-se na jurisprudência do Tribunal de Justiça, nomeadamente naquela relativa aos critérios de adjudicação, que explica quais as possibilidades de os poderes públicos satisfazerem as necessidades dos públicos em causa, incluindo no domínio ambiental e/ou social, desde que aqueles critérios estejam ligados ao objecto do contrato, não confiram ao poder público liberdade de escolha ilimitada, sejam expressamente indicados e respeitem os princípios fundamentais referidos no considerando 2.
(2) Uma razão importante para a introdução de regras relativas à coordenação dos processos de adjudicação nestes sectores está relacionada com as diferentes formas pelas quais as autoridades nacionais podem influenciar o comportamento dessas entidades através, nomeadamente, de participações no seu capital ou de uma representação nos respectivos órgãos de administração, de gestão ou de fiscalização.
(3) Outra das razões principais pela qual é necessária uma coordenação dos processos de adjudicação pelas entidades que operam nestes sectores reside na natureza fechada dos mercados em que operam, devido à concessão, pelos Estados-Membros, de direitos especiais ou exclusivos para o fornecimento, a abertura ou a exploração de redes de prestação do serviço em questão.
(4) A regulamentação comunitária, nomeadamente o Regulamento (CEE) n.o 3975/87 do Conselho, de 14 de Dezembro de 1987, que estabelece o procedimento relativo às regras de concorrência aplicáveis às empresas do sector dos transportes aéreos(6), e o Regulamento (CEE) n.o 3976/87 do Conselho, de 14 de Dezembro de 1987, relativo à aplicação do n.o 3 do artigo 85.o do Tratado a certas categorias de acordos e de práticas concertadas no sector dos transportes aéreos(7), visa intensificar a concorrência entre as transportadoras prestadoras de serviços de transporte aéreo ao público. Por conseguinte, não é adequado incluir essas entidades no âmbito de aplicação da presente directiva. Em virtude da concorrência existente a nível dos transportes marítimos comunitários, seria igualmente inadequado sujeitar os contratos celebrados neste sector às normas estabelecidas pela presente directiva.
(5) O âmbito de aplicação da Directiva 93/38/CEE abrange actualmente certos contratos celebrados por entidades adjudicantes do sector das telecomunicações. Para promover a abertura deste sector foi adoptado um quadro jurídico, mencionado no Quarto Relatório sobre a Aplicação do Pacote Regulamentar das Telecomunicações, de 25 de Novembro de 1998. Uma das suas consequências foi a introdução de uma concorrência efectiva, simultaneamente de direito e de facto, neste sector. A título de informação, e tendo em conta esta situação, a Comissão publicou uma lista(8) dos serviços de telecomunicações que podem já ser excluídos do âmbito de aplicação da referida directiva ao abrigo do seu artigo 8.o No Sétimo Relatório sobre a Aplicação do Pacote Regulamentar das Telecomunicações, de 26 de Novembro de 2001, novos progressos foram confirmados. Já não é, pois, necessário regulamentar as aquisições efectuadas pelas entidades que operam no referido sector.
(6) Assim, deixou de ser oportuno manter o Comité Consultivo para os Contratos de Telecomunicações, instituído pela Directiva 90/531/CEE do Conselho, de 17 de Setembro de 1990, relativa aos procedimentos de celebração dos contratos de direito público nos sectores da água, da energia, dos transportes e das telecomunicações(9).
(7) Não obstante, é conveniente continuar a acompanhar a evolução do sector das telecomunicações e reexaminar a situação caso se constate que deixou de existir uma concorrência efectiva neste sector.
(8) A Directiva 93/38/CEE exclui do seu âmbito de aplicação as aquisições de serviços de telefonia vocal, telex, radiotelefonia móvel, chamada de pessoas e telecomunicações via satélite. Tais exclusões foram introduzidas para atender ao facto de que, frequentemente, os serviços em questão só podiam ser prestados por um único fornecedor numa zona geográfica específica, devido à ausência de concorrência efectiva e à existência de direitos especiais ou exclusivos. A introdução de uma concorrência efectiva no sector das telecomunicações priva essas exclusões de fundamento. É, pois, necessário integrar a aquisição de tais serviços de telecomunicações no âmbito de aplicação da presente directiva.
(9) A fim de garantir a abertura à concorrência dos contratos públicos adjudicados pelas entidades que operam nos sectores da água, da energia, dos transportes e dos serviços postais, é aconselhável estabelecer disposições que instituam uma coordenação comunitária dos contratos que ultrapassem um certo valor. Essa coordenação é baseada nos corolários dos artigos 14.o, 28.o e 49.o do Tratado CE e do artigo 97.o do Tratado Euratom, ou seja, o princípio da igualdade de tratamento, de que o princípio da não discriminação não é mais do que uma expressão particular, e os princípios do reconhecimento mútuo, da proporcionalidade e da transparência. Tendo em conta a natureza dos sectores afectados por essa coordenação, esta deverá criar um enquadramento para práticas comerciais leais e permitir a maior flexibilidade possível, salvaguardando simultaneamente a aplicação dos referidos princípios.
No que se refere aos contratos públicos cujo valor é inferior ao montante que desencadeia a aplicação das disposições sobre a coordenação comunitária, convém recordar a jurisprudência elaborada pelo Tribunal de Justiça, segundo a qual são aplicáveis as regras e princípios do Tratado acima referidos.
(10) A necessidade de assegurar uma real abertura do mercado e um justo equilíbrio na aplicação das normas de adjudicação nos sectores da água, da energia, dos transportes e dos serviços postais exige uma definição das entidades em causa que não consista na mera referência ao seu estatuto jurídico. É, portanto, necessário assegurar que não seja posta em causa a igualdade de tratamento das entidades adjudicantes que operam no sector público e no sector privado. É igualmente necessário garantir, nos termos do disposto no artigo 295.o do Tratado, que o regime da propriedade nos Estados-Membros em nada seja prejudicado.
(11) Os Estados-Membros devem velar por que a participação de um proponente que seja um organismo de direito público num processo de adjudicação de contratos não cause distorções de concorrência relativamente a proponentes privados.
(12) Nos termos do artigo 6.o do Tratado, as exigências em matéria de protecção do ambiente devem ser integradas na definição e execução das políticas e acções da Comunidade previstas no artigo 3.o desse Tratado, em especial com o objectivo de promover um desenvolvimento sustentável. A presente directiva clarifica, pois, a forma como as entidades adjudicantes poderão contribuir para a protecção do ambiente e para a promoção do desenvolvimento sustentável, garantindo ao mesmo tempo a possibilidade de obterem para os seus contratos a melhor relação qualidade/preço.
(13) Nenhuma disposição da presente directiva impede a imposição ou a aplicação das medidas necessárias à protecção da ordem, da moralidade e da segurança públicas, da saúde e da vida humana e animal ou à preservação da vida vegetal, especialmente do ponto de vista do desenvolvimento sustentável, desde que tais medidas estejam em conformidade com o Tratado.
(14) A Decisão 94/800/CE do Conselho, de 22 de Dezembro de 1994, relativa à celebração, em nome da Comunidade Europeia e em relação às matérias da sua competência, dos acordos resultantes das negociações multilaterais do Uruguay Round (1986-1994)(10), aprovou, nomeadamente, o Acordo sobre Contratos Públicos da OMC, a seguir denominado "acordo", que tem por objectivo estabelecer um quadro multilateral de direitos e obrigações equilibrados em matéria de contratos públicos, com vista à liberalização e expansão do comércio mundial. Tendo em conta os direitos e compromissos internacionais decorrentes para a Comunidade da aceitação do acordo, o regime aplicável aos proponentes e aos produtos dos países terceiros signatários é o definido pelo acordo. Este acordo não produz efeitos directos. Assim, as entidades adjudicantes abrangidas pelo acordo que dêem cumprimento à presente directiva e a apliquem aos operadores económicos dos países terceiros signatários, deverão respeitar esse acordo. A presente directiva deve igualmente garantir aos operadores económicos da Comunidade condições de participação nos contratos públicos tão favoráveis quanto as concedidas aos operadores económicos dos países terceiros signatários do acordo.
(15) Antes da abertura de um processo de adjudicação de um contrato, as entidades adjudicantes podem, recorrendo a um "diálogo técnico", solicitar ou aceitar pareceres que possam ser utilizados para a elaboração do caderno de encargos, na condição de que esses pareceres não tenham por efeito impedir a concorrência.
(16) Dada a diversidade dos contratos de empreitada de obras, as entidades adjudicantes deverão poder prever tanto a adjudicação separada como a adjudicação conjunta de contratos para a concepção e a execução das obras. A presente directiva não tem por objectivo prescrever uma adjudicação separada ou conjunta. A decisão relativa a uma adjudicação separada ou conjunta deverá basear-se em critérios qualitativos e económicos que poderão ser definidos pelas legislações nacionais.
Um contrato só será considerado contrato de empreitada de obras se o seu objecto cobrir especificamente a execução das actividades previstas no anexo XII, mesmo que o contrato abranja a prestação de outros serviços necessários à execução dessas actividades. Os contratos de serviços, inclusive no domínio dos serviços de gestão de propriedades, podem, em determinadas circunstâncias, incluir obras. No entanto, se essas obras tiverem carácter acessório em relação ao objecto principal do contrato e forem uma consequência ou um complemento do mesmo, o facto de estarem incluídas no contrato não justifica a sua classificação como contrato de empreitada de obras.
Para o cálculo da estimativa de custo de um contrato de empreitada de obras, deverá ser tomado por base o valor das obras propriamente ditas, bem como o custo previsto dos fornecimentos e serviços, se for o caso, que as entidades adjudicantes porão à disposição do empreiteiro, na medida em que esses serviços ou fornecimentos sejam necessários para a execução dos trabalhos em causa. Subentende-se, para efeitos do presente parágrafo, que os serviços em questão são os prestados pelas entidades adjudicantes através do seu pessoal. Por outro lado, o cálculo do valor dos contratos de serviços, quer sejam ou não postos à disposição do empreiteiro para a posterior execução das obras, segue as regras aplicadas aos contratos de serviços.
(17) Para efeitos de aplicação das regras processuais previstas na presente directiva e para efeitos de controlo, a melhor forma de definir o domínio dos serviços consiste em subdividi-los em categorias que correspondam a posições específicas de uma nomenclatura comum e reuni-los em dois anexos, XVII A e XVII B, consoante o regime a que estão sujeitos. No que se refere aos serviços do anexo XVII B, as disposições aplicáveis da presente directiva em nada afectam a aplicação das regras comunitárias específicas aos serviços em causa.
(18) No que diz respeito aos contratos de serviços, a aplicação integral da presente directiva deve limitar-se, por um período transitório, aos contratos em relação aos quais as disposições da directiva permitam a plena concretização do potencial de crescimento do comércio transfronteiras. Os contratos relativos a outros serviços devem ser sujeitos a um controlo durante esse período transitório, até que seja tomada uma decisão quanto à aplicação integral da presente directiva. Convém, a este respeito, definir o mecanismo de realização desse controlo. Esse mecanismo deve, simultaneamente, permitir que os interessados tenham acesso às informações pertinentes na matéria.
(19) É necessário evitar entraves à livre prestação de serviços. Daí que os prestadores de serviços possam ser pessoas singulares ou colectivas. A presente directiva não prejudica, contudo, a aplicação, a nível nacional, das regras relativas às condições de exercício de uma actividade ou de uma profissão, desde que essas regras sejam compatíveis com o direito comunitário.
(20) Certas novas técnicas electrónicas de compra estão em desenvolvimento constante. Tais técnicas permitem alargar a concorrência e melhorar a eficácia dos contratos públicos, nomeadamente através do ganho de tempo e das economias conseguidas através da sua utilização. As entidades adjudicantes podem utilizar técnicas electrónicas de compra, desde que a sua utilização seja feita respeitando as regras estabelecidas pela presente directiva e os princípios da igualdade de tratamento, da não discriminação e da transparência. Nesta medida, uma proposta apresentada por um proponente, especialmente nos termos de um acordo-quadro ou para aplicação de um sistema de aquisição dinâmico, pode assumir a forma do catálogo electrónico do proponente, desde que este utilize os meios de comunicação escolhidos pela entidade adjudicante, em conformidade com o artigo 48.o
(21) Tendo em conta a rápida expansão dos sistemas electrónicos de compra, é necessário prever desde já regras adequadas que permitam às entidades adjudicantes tirar pleno partido das possibilidades oferecidas por esses sistemas. Nesta óptica, é necessário definir um sistema de aquisição dinâmico inteiramente electrónico para compras de uso corrente e fixar regras específicas para a implementação e o funcionamento de tal sistema, a fim de garantir um tratamento equitativo a todos os operadores económicos que dele desejem fazer parte. Qualquer operador económico deve poder aderir a esse sistema desde que apresente uma proposta conforme com o caderno de encargos e preencha os critérios de selecção. Este método de aquisição permite que as entidades adjudicantes, através da criação de uma lista dos proponentes já seleccionados e da abertura a novos proponentes, disponham de um leque particularmente amplo de propostas - graças aos meios electrónicos utilizados -, assegurando assim a melhor utilização possível dos fundos através de uma vasta concorrência.
(22) Atendendo a que os leilões electrónicos constituem uma técnica com tendência a generalizar-se, deverá criar-se uma definição comunitária desses leilões electrónicos e enquadrá-los através de regras específicas, a fim de garantir que se desenvolvam no pleno respeito pelos princípios da igualdade de tratamento, da não discriminação e da transparência. Para tanto, deverá prever-se que tais leilões electrónicos incidam apenas sobre contratos de empreitada de obras, de fornecimento e de serviços para os quais as especificações possam ser estabelecidas de forma suficientemente precisa. Tal pode ser nomeadamente o caso dos contratos recorrentes de fornecimento, de empreitada de obras e de serviços. Para o mesmo efeito, convém igualmente prever que a classificação respectiva dos proponentes possa ser claramente determinada em cada momento do leilão electrónico. O recurso ao leilão electrónico permite às entidades adjudicantes pedirem aos proponentes que apresentem novos preços, revistos no sentido da baixa e, quando o contrato é adjudicado à proposta economicamente mais vantajosa, que melhorem igualmente elementos da proposta diferentes do preço. A fim de garantir o respeito pelo princípio da transparência, apenas os elementos susceptíveis de avaliação automática por meios electrónicos, sem intervenção e/ou apreciação da entidade adjudicante, poderão ser objecto de leilões electrónicos, ou seja, apenas os elementos quantificáveis que possam ser expressos em valores absolutos ou em percentagens. Por outro lado, esses aspectos das propostas que impliquem a apreciação de elementos não quantificáveis não deverão ser objecto de leilões electrónicos. Por conseguinte, certos contratos de empreitada de obras e certos contratos de serviços relativos a realizações intelectuais, tais como a concepção de uma obra, não deverão ser objecto de leilões electrónicos
(23) Foram desenvolvidas nos Estados-Membros determinadas técnicas de centralização de compras. Vários poderes públicos foram incumbidos de efectuar aquisições ou de adjudicar contratos/celebrar acordos-quadro destinados a entidades adjudicantes. Dado o grande volume de compras, estas técnicas permitem alargar a concorrência e aumentar a eficácia dos contratos públicos. Por conseguinte, deverá criar-se uma definição comunitária de central de compras destinada às entidades adjudicantes. É ainda necessário definir as condições em que se pode considerar que, respeitando os princípios da não discriminação e da igualdade de tratamento, as entidades adjudicantes que contratam empreitadas de obras, fornecimentos e/ou serviços recorrendo a uma central de compras observaram o disposto na presente directiva.
(24) A fim de ter em conta a diversidade de circunstâncias verificada nos Estados-Membros, convém permitir que estes prevejam a possibilidade de as entidades adjudicantes recorrerem a centrais de compras, a sistemas de aquisição dinâmicos e a leilões electrónicos, tais como definidos e regulamentados na presente directiva.
(25) É conveniente assegurar uma definição adequada da noção de direitos especiais e exclusivos. Dessa definição deve resultar que o facto de uma entidade, para a construção das redes ou a criação das instalações portuárias ou aeroportuárias, poder recorrer a um processo de expropriação pública ou de sujeição a servidão, ou utilizar o solo, o subsolo e o espaço sobre a via pública para instalar os equipamentos das redes não constitui, em si, um direito exclusivo ou especial, na acepção da presente directiva. O facto de uma entidade alimentar com água potável, electricidade, gás ou combustível para aquecimento uma rede que, por seu turno, seja explorada por uma entidade que beneficie de direitos especiais ou exclusivos concedidos por uma autoridade competente do Estado-Membro em causa também não constitui, por si só, um direito exclusivo ou especial na acepção da presente directiva. Do mesmo modo, não poderão ser considerados, seja sob que forma for, inclusivamente mediante actos de concessão,direitos exclusivos ou especiais os direitos concedidos por um Estado-Membro a um número limitado de empresas com base em critérios objectivos, proporcionais e não discriminatórios, que dêem a qualquer interessado que os satisfaça a possibilidade de beneficiar dos mesmos.
(26) É conveniente que as entidades adjudicantes apliquem disposições comuns de adjudicação no que se refere às suas actividades relativas à água e que essas regras se apliquem igualmente quando os poderes públicos, na acepção da presente directiva, adjudiquem contratos relativos às suas actividades afectas a projectos de engenharia hidráulica, de irrigação, de drenagem, bem como de eliminação e tratamento de águas residuais. Contudo, as regras de adjudicação do tipo das propostas para o fornecimento de produtos são inadequadas para a aquisição de água, tendo em conta a necessidade de abastecimento a partir de fontes situadas próximo do local de utilização.
(27) Determinadas entidades que prestam ao público serviços de transporte de autocarro estavam já excluídas do âmbito de aplicação da Directiva 93/38/CEE. Essas entidades devem ser igualmente excluídas do âmbito de aplicação da presente directiva. Para evitar uma multiplicidade de regimes particulares aplicáveis exclusivamente a certos sectores, o procedimento geral que permite ter em conta os efeitos da abertura à concorrência deverá aplicar-se igualmente a todas as entidades que fornecem serviços de transporte em autocarro para além das que estavam excluídas do âmbito de aplicação da Directiva 93/38/CEE nos termos do n.o 4 do artigo 2.o da mesma.
(28) Tendo em conta a prossecução da abertura à concorrência dos serviços postais da Comunidade e o facto de tais serviços serem fornecidos através de uma rede por poderes públicos, por empresas públicas e por outras empresas, importa prever que os contratos celebrados pelas entidades adjudicantes que prestem serviços postais fiquem sujeitos às regras da presente directiva, nomeadamente às do artigo 30.o, que salvaguardem a aplicação dos princípios referidos no considerando 9 e, simultaneamente, criem um quadro para práticas comerciais leais e permitam mais flexibilidade que a proporcionada pela Directiva 2004/18/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 31 de Março de 2004, relativa à coordenação dos processos de adjudicação dos contratos de empreitada de obras públicas, dos contratos públicos de fornecimento e dos contratos públicos de serviços(11). Para a definição das actividades visadas, importa ter em conta as definições da Directiva 97/67/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 15 de Dezembro de 1997, relativa às regras comuns para o desenvolvimento do mercado interno dos serviços postais comunitários e a melhoria da qualidade de serviço(12).
Qualquer que seja o seu estatuto jurídico, as entidades que prestem serviços postais não estão actualmente sujeitas às normas definidas na Directiva 93/38/CEE. A adaptação dos processos de adjudicação de contratos à presente directiva poderá por isso demorar mais tempo a ser aplicadas relativamente a essas entidades do que em relação às entidades já sujeitas a essas regras, que apenas as terão de adaptar os seus procedimentos às alterações feitas pela presente directiva. Deve por isso prever-se a possibilidade de diferir a aplicação da directiva para ir ao encontro dos condicionalismos de tempo necessários para esse ajustamento. Dada a variedade de situações dessas entidades, os Estados-Membros devem ser livres de prever um período transitório para a aplicação da presente directiva às entidades adjudicantes prestadoras de serviços postais.
(29) Podem ser celebrados contratos com o objectivo de ir ao encontro das necessidades de determinadas actividades que podem estar sujeitas a regimes jurídicos diferentes. Deverá ficar claro que o regime jurídico aplicável a um único contrato destinado a abranger várias actividades deve ser sujeito às regras aplicáveis à actividade à qual esse contrato se destina principalmente. A determinação de qual a actividade a que o contrato se destina principalmente pode ser feita com base na análise das necessidades que o contrato específico deve satisfazer, levada a cabo pela entidade adjudicante com o objectivo de determinar o valor do contrato e de elaborar os documentos do concurso. Em certos casos, como a aquisição de uma única peça de equipamento para a prossecução de actividades relativamente às quais falte uma estimativa das respectivas taxas de utilização, poderá ser objectivamente impossível determinar qual a actividade a que o contrato se destina principalmente. Deverá ser previsto quais as regras que se aplicam a esses casos.
(30) Sem prejuízo dos compromissos internacionais da Comunidade, deverá simplificar-se a execução da presente directiva, nomeadamente simplificando os limiares e tornando extensíveis a todas as entidades adjudicantes, seja qual for o sector no qual operem, as disposições em matéria de informações a fornecer aos participantes relativamente às decisões adoptadas no âmbito de processos de adjudicação e respectivos resultados. Além disso, atendendo à União Monetária, há que fixar limiares expressos em euros. Por conseguinte, deverão ser fixados limiares em euros de forma a simplificar a aplicação destas disposições, garantindo simultaneamente o cumprimento dos limiares previstos pelo acordo que são expressos em direitos de saque especiais. Nesta perspectiva, importa igualmente prever uma revisão periódica dos limiares expressos em euros a fim de os adaptar, se necessário, em função das eventuais variações do valor do euro em relação ao direito de saque especial. Os limiares aplicáveis aos concursos para trabalhos de concepção deverão igualmente ser idênticos aos que são aplicáveis aos contratos de serviços.
(31) Importa prever os casos em que as medidas de coordenação dos procedimentos podem não ser aplicadas por razões de segurança ou segredo de Estado, ou devido à aplicabilidade de regras específicas de adjudicação de contratos, decorrentes de acordos internacionais, relacionadas com o estacionamento de tropas ou que sejam próprias de organizações internacionais.
(32) É conveniente excluir certos contratos de serviços, fornecimentos e obras adjudicados a uma empresa associada cuja actividade principal consista em prestar esses serviços, fornecimentos ou realizar obras ao grupo a que pertence e não em comercializá-los no mercado. É ainda conveniente excluir determinados contratos de serviços, fornecimentos e obras adjudicados por uma entidade adjudicante a uma empresa comum constituída por diversas entidades adjudicantes para efeitos da prossecução das actividades abrangidas pela presente directiva e de que aquela faça parte. No entanto, é necessário evitar que tal exclusão provoque distorções de concorrência que venham a beneficiar as empresas ou as empresas comuns que estejam associadas com as entidades adjudicantes. É conveniente prever um conjunto de regras adequado, nomeadamente no que se refere aos limites máximos dentro dos quais as empresas podem obter parte do seu rendimento do mercado e acima dos quais percam a possibilidade de beneficiar de contratos sem a abertura de concursos, à composição de empresas comuns e à estabilidade das relações entre essas empresas comuns e as entidades adjudicantes que as compõem.
(33) No âmbito dos serviços, os contratos relativos à aquisição ou à locação de bens imóveis ou de direitos sobre esses bens apresentam características especiais que tornam inadequada a aplicação de regras de adjudicação.
(34) Os serviços de arbitragem e de conciliação são habitualmente prestados por pessoas ou organismos designados ou seleccionados de um modo que não pode estar sujeito a regras de adjudicação.
(35) Nos termos do acordo, os serviços financeiros abrangidos pela presente directiva não incluem os contratos relativos à emissão, compra, venda ou transferência de títulos ou de outros instrumentos financeiros. Não estão em particular abrangidas as operações que visem a obtenção de fundos ou de capital pelas entidades adjudicantes.
(36) A presente directiva deverá abranger a prestação de serviços apenas quando estes decorram de um contrato.
(37) Por força do artigo 163.o do Tratado, o fomento da investigação e do desenvolvimento constitui um dos meios de reforçar as bases científicas e tecnológicas da indústria comunitária, e a abertura dos contratos de serviços contribui para a realização deste objectivo. O co-financiamento de programas de investigação não deve ser abrangido pela presente directiva. Desde logo se excluem os contratos de serviços de investigação e desenvolvimento, à excepção daqueles cujos resultados se destinam exclusivamente à entidade adjudicante para utilização no exercício da sua própria actividade, desde que a prestação de serviços seja totalmente remunerada pela referida entidade.
(38) Para evitar a proliferação de regimes particulares aplicáveis exclusivamente a certos sectores, é conveniente que o regime especial, nos termos do artigo 3.o da Directiva 93/38/CEE e do artigo 12.o da Directiva 94/22/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Maio de 1994, sobre as condições de concessão e de utilização de autorizações de prospecção, exploração e produção de hidrocarbonetos(13), no que respeita às entidades que exploram uma área geográfica para fins de prospecção ou extracção de petróleo, gás, carvão ou outros combustíveis sólidos, seja substituído pelo procedimento geral que permite a isenção dos sectores directamente expostos à concorrência. É necessário, porém, assegurar que tal se processe sem prejuízo da Decisão 93/676/CEE da Comissão, de 10 de Dezembro de 1993, que estabelece que a exploração de áreas geográficas com o objectivo de prospectar ou extrair petróleo e gás não constitui, nos Países Baixos, uma actividade abrangida pelo n.o 2, alínea b), subalínea i), do artigo 2.o da Directiva 90/531/CEE do Conselho e que as entidades que exercem esta actividade não são consideradas, nos Países Baixos, como beneficiárias de direitos especiais ou exclusivos, na acepção do n.o 3, alínea b), do artigo 2.o desta directiva(14), da Decisão 97/367/CE da Comissão, de 30 de Maio de 1997, que estabelece que a exploração de zonas geográficas para fins de prospecção ou extracção de petróleo e gás não constitui, no Reino Unido, uma actividade referida no n.o 2, subalínea i) da alínea b), do artigo 2.o da Directiva 93/38/CEE do Conselho e que as entidades que exercem tais actividades não são consideradas, no Reino Unido, como beneficiando de direitos especiais ou exclusivos na acepção do n.o 3, alínea b), do artigo 2.o da referida directiva(15), da Decisão 2002/205/CE da Comissão, de 4 de Março de 2002, sobre um pedido da Áustria de recorrer ao regime especial previsto no artigo 3.o da Directiva 93/38/CEE(16), e da Decisão 2004/73/CE da Comissão, sobre um pedido da Alemanha de recorrer ao regime especial previsto no artigo 3.o da Directiva 93/38/CEE(17).
(39) O emprego e o trabalho constituem elementos essenciais para garantir a igualdade de oportunidades para todos e contribuem para a inserção na sociedade. Neste contexto, as oficinas protegidas e os programas de empregos protegidos contribuem de forma eficaz para a inserção ou reinserção das pessoas com deficiência no mercado de trabalho. Contudo, essas oficinas podem não estar aptas a obter contratos em condições de concorrência normais. Por conseguinte, é conveniente prever que os Estados-Membros possam reservar a participação em processos de adjudicação de contratos a oficinas protegidas ou reservar-lhes a execução desses contratos no âmbito de programas de empregos protegidos.
(40) A presente directiva não deverá aplicar-se nem aos contratos destinados a permitir a prestação de uma das actividades referidas nos seus artigos 3.o a 7.o, nem aos concursos para trabalhos de concepção organizados para a prossecução dessa actividade, se, no Estado-Membro em que se realiza esta actividade, ela estiver directamente exposta à concorrência em mercados de acesso não limitado. É, pois, conveniente introduzir um procedimento, aplicável a todos os sectores contemplados pela presente directiva, que permita tomar em consideração os efeitos da abertura à concorrência, actual ou futura. Tal procedimento deverá proporcionar segurança jurídica às entidades envolvidas, bem como um processo de tomada de decisão adequado, garantindo, em prazos curtos, uma aplicação uniforme do direito comunitário nesta matéria.
(41) A exposição directa ao jogo da concorrência deve ser avaliada com base em critérios objectivos que tomem em consideração as características específicas do sector em causa. Considerar-se-á que a execução e aplicação da legislação comunitária adequada para promover a abertura de um determinado sector, ou de parte deste, proporciona uma presunção suficiente de livre acesso ao mercado em questão. Essa legislação adequada deve ser identificada num anexo, que pode ser actualizado pela Comissão. Quando proceder a esta actualização, a Comissão deverá, em especial, ter conta a possível adopção de medidas que levem à abertura à concorrência de sectores diferentes daqueles cuja legislação já é referida no anexo XI, como o dos transportes ferroviários. Quando o livre acesso a um mercado específico não resultar da aplicação da legislação comunitária adequada, deve ser demonstrado que esse acesso é livre, de direito e de facto. Para este efeito, a aplicação por um Estado-Membro de uma directiva, por exemplo a Directiva 94/22/CE, que abre um determinado sector à concorrência num outro sector, como o sector do carvão, é uma circunstância que é necessário ter em conta para efeitos do disposto no artigo 30.o
(42) As especificações técnicas definidas pelos adquirentes devem permitir a abertura dos concursos públicos à concorrência. Para o efeito, deve possibilitar-se a apresentação de propostas que reflictam diversidade nas soluções técnicas. Neste sentido, as especificações técnicas devem poder ser estabelecidas em termos de desempenho e de requisitos funcionais e, em caso de referência à norma europeia - ou, na ausência desta, à norma nacional -, as propostas baseadas em soluções equivalentes que respondam às exigências das entidades adjudicantes e sejam equivalentes em termos de segurança deverão também ser consideradas pelas entidades adjudicantes. Para demonstrar a equivalência, os proponentes devem poder utilizar qualquer meio de prova. As entidades adjudicantes devem poder fundamentar qualquer decisão que determine a não existência de equivalência num determinado caso.As entidades adjudicantes que pretendam estabelecer requisitos ambientais como especificações técnicas de um determinado contrato poderão definir as características ambientais, tal como um determinado método de produção, e/ou os efeitos ambientais específicos dos grupos de produtos ou serviços. Poderão, não sendo embora obrigadas a fazê-lo, utilizar as especificações adequadas definidas em rótulos ecológicos, como o rótulo ecológico europeu, os rótulos ecológicos (pluri)nacionais ou quaisquer outros rótulos ecológicos, se os requisitos para o rótulo forem elaborados e adoptados a partir de informações assente em bases científicas, através de um processo em que as partes interessadas, os organismos governamentais, os consumidores, os fabricantes, os distribuidores e as organizações ambientais possam participar e se o rótulo for acessível e estiver à disposição de todas as partes interessadas. Sempre que possível, ao estabelecerem as especificações, as entidades adjudicantes deverão ter em conta critérios de acessibilidade para as pessoas com deficiência ou a concepção para todos os utilizadores. Essas especificações técnicas deverão ser claramente indicadas, de modo a que todos os proponentes tehnam pleno conhecimento dos requisitos estabelecidos pelas entidades adjudicantes.
(43) A fim de favorecer o acesso das pequenas e médias empresas aos concursos públicos, é conveniente prever disposições em matéria de subcontratação.
(44) As condições de execução dos contratos serão compatíveis com a presente directiva desde que tais condições não sejam directa ou indirectamente discriminatórias e venham indicadas no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso ou no caderno de encargos. Podem, nomeadamente, ter por objectivo fomentar a formação profissional prática, o emprego de pessoas com dificuldades especiais de inserção, a luta contra o desemprego ou a protecção do ambiente. A título de exemplo, poderão citar-se, entre outras, as obrigações - aplicáveis à execução do contrato - de recrutamento de desempregados de longa duração ou de pôr em prática acções de formação para os desempregados ou os jovens, de respeitar, na sua substância, as disposições das convenções fundamentais da Organização Internacional do Trabalho, caso não tenham sido implementadas no direito nacional, ou de recrutamento de um número de pessoas deficientes superior ao exigido pela legislação nacional.
(45) As leis, regulamentações e convenções colectivas, tanto nacionais como comunitárias, em vigor em matéria social e de segurança, aplicam-se durante a execução de um contrato, desde que tais regras e a respectiva aplicação sejam conformes com o direito comunitário. Em situações transfronteiriças, em que os trabalhadores de um Estado-Membro prestam serviços noutro Estado-Membro para a realização de um contrato, a Directiva 96/71/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de Dezembro de 1996, relativa ao destacamento de trabalhadores no âmbito de uma prestação de serviços(18), enuncia as condições mínimas que devem ser respeitadas no país de acolhimento relativamente aos trabalhadores destacados. Se a legislação nacional contiver disposições nesse sentido, o incumprimento dessas obrigações poderá ser considerado como falta grave ou como uma infracção que afecta a moralidade profissional do operador económico em questão, passível de acarretar a exclusão desse operador do processo de adjudicação.
(46) Tendo em conta as novas tecnologias da informação e das comunicações, bem como a simplificação que podem implicar em termos de publicidade dos contratos e de eficácia e transparência dos processos de adjudicação, importa colocar a utilização de meios electrónicos em igualdade de circunstâncias com a dos meios clássicos de comunicação e de intercâmbio de informações. Tanto quanto possível, o meio e a tecnologia escolhidos devem ser compatíveis com as tecnologias utilizadas nos outros Estados-Membros.
(47) A utilização de meios electrónicos permite economizar tempo. Por isso, são de prever reduções nos prazos mínimos em caso de utilização desses meios, na condição, porém, de que os mesmos sejam compatíveis com as modalidades de transmissão específicas previstas a nível comunitário. É necessário, contudo, salvaguardar que o efeito cumulado das reduções de prazos não resulte no estabelecimento de prazos excessivamente curtos.
(48) A Directiva 1999/93/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 13 de Dezembro de 1999, relativa a um quadro comunitário para as assinaturas electrónicas(19), e a Directiva 2000/31/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 8 de Junho de 2000, relativa a certos aspectos jurídicos do comércio electrónico no mercado interno (Directiva sobre o comércio electrónico)(20), devem ser aplicáveis, no contexto da presente directiva, às transmissões de informações por meios electrónicos. Os procedimentos aplicáveis à adjudicação dos contratos públicos e as regras aplicáveis aos concursos de serviços exigem um grau de segurança e confidencialidade superior ao fixado naquelas directivas. Por conseguinte, os dispositivos utilizados para a recepção electrónica das propostas, dos pedidos de participação e dos planos e projectos, devem satisfazer requisitos adicionais específicos. Para o efeito, a utilização de assinaturas electrónicas, e em particular de assinaturas electrónicas avançadas, deverá, na medida do possível, ser incentivada. Por outro lado, a existência de regimes de acreditação voluntária pode constituir um quadro favorável à melhoria do nível do serviço de certificação prestado para esses dispositivos.
(49) É apropriado que os participantes num concurso sejam informados da decisão de celebração de um acordo-quadro, de adjudicação de um contrato ou de abandono do procedimento dentro de um prazo suficientemente curto para que a introdução de um pedido de revisão não seja tornada impossível. Essa informação deverá por isso ser prestada o mais rapidamente possível e de um modo geral no prazo de 15 dias após a decisão.
(50) Convém clarificar que as entidades adjudicantes que estabelecem critérios de selecção num concurso público devem fazê-lo segundo regras e critérios objectivos, tal como devem ser objectivos os critérios de selecção nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação. Essas regras e critérios objectivos, tal como os critérios de selecção, não implicam necessariamente ponderações.
(51) É importante ter em conta a jurisprudência do Tribunal de Justiça nos casos em que um operador económico utilize as capacidades económicas, financeiras ou técnicas de outras entidades, independentemente da natureza jurídica da ligação entre ele e essas entidades, a fim de respeitar os critérios de selecção ou, no contexto dos sistemas de qualificação, para apoiar a sua proposta. Neste último caso, cabe ao operador económico provar que esses recursos estarão de facto à sua disposição durante todo o período de validade da qualificação. Para efeitos dessa qualificação, a entidade adjudicante pode por isso determinar o nível de exigências que devem ser respeitadas e, especialmente, por exemplo, nos casos em que o operador se baseie na capacidade financeira de outra entidade, pode exigir que essa entidade se assuma responsável, se necessário em conjunto e solidariamente.
Os sistemas de qualificação deverão ser operados de acordo com regras e critérios objectivos que, à escolha da entidade adjudicante, podem dizer respeito às capacidades dos operadores económicos e/ou às características da obra, do fornecimento ou do serviço cobertos pelo sistema. Para efeitos de qualificação, as entidades adjudicantes podem levar a cabo testes próprios a fim de avaliar as características da obra, do fornecimento ou do serviço em questão, nomeadamente em termos de compatibilidade e segurança.
(52) As regras comunitárias em matéria de reconhecimento mútuo de diplomas, certificados ou outros títulos de qualificação formal são aplicáveis sempre que for necessário fazer prova de uma determinada qualificação para poder participar num processo de adjudicação ou num concurso para trabalhos de concepção.
(53) Nos casos adequados em que a natureza dos trabalhos e/ou dos serviços justifique a aplicação de medidas ou de sistemas de gestão ambiental durante a execução do contrato, essa aplicação poderá ser requerida. Os sistemas de gestão ambiental, independentemente do seu registo nos termos dos instrumentos comunitários como o Regulamento (CE) n.o 761/2001(21) (EMAS), poderão demonstrar a habilitação técnica do operador económico para a realização do contrato. Além disso, a descrição das medidas aplicadas pelo operador económico para garantir o mesmo nível de protecção do ambiente deverá ser aceite como meio de prova alternativo aos sistemas de gestão ambiental registados.
(54) É necessário evitar a adjudicação de contratos públicos a operadores económicos que tenham participado numa organização criminosa ou que tenham sido condenados por corrupção ou fraude lesivas dos interesses financeiros das Comunidades Europeias ou por branqueamento de capitais. Dado que as entidades adjudicantes que não são poderes públicos podem não ter acesso a provas irrefutáveis sobre esta questão, é apropriado deixar a escolha da aplicação ou não dos critérios de exclusão referidos no n.o 1 do artigo 45.o da Directiva 2004/18/CE a essas entidades adjudicantes. A obrigação da aplicação dessas disposições deve ser portanto ser limitada apenas às entidades adjudicantes que sejam poderes públicos. Sempre que adequado, as entidades adjudicantes solicitarão aos requerentes da qualificação/candidatos/proponentes que forneçam documentos apropriados e poderão, sempre que tenham dúvidas quanto à situação pessoal desses operadores económicos, pedir a cooperação das autoridades competentes do Estado-Membro. A exclusão de tais operadores económicos deverá ter lugar logo que os poderes públicos tenham conhecimento do trânsito em julgado de uma sentença de condenação pela prática dessas infracções proferida nos termos da lei nacional.
Se o direito nacional contiver disposições nesse sentido, o incumprimento da legislação ambiental ou da legislação em matéria de contratos públicos em caso de acordo ilegal sancionado por uma sentença transitada em julgado ou por uma decisão com efeitos equivalentes, pode ser considerado uma infracção que afecta a honorabilidade profissional do operador económico em questão ou uma falta grave.
O incumprimento das disposições nacionais aprovadas em aplicação das Directivas 2000/78/CE(22) e 76/207/CEE(23) do Conselho em matéria de igualdade de tratamento dos trabalhadores sancionado por uma sentença transitada em julgado ou por uma decisão com efeitos equivalentes, pode ser considerado uma infracção que afecta a honorabilidade profissional do operador económico em questão ou uma falta grave.
(55) A adjudicação de um contrato deve realizar-se com base em critérios objectivos que assegurem o respeito dos princípios da transparência, da não discriminação e da igualdade de tratamento e que garantam a apreciação das propostas em condições de concorrência efectiva. Por conseguinte, importa admitir unicamente a aplicação de dois critérios de adjudicação: o "preço mais baixo" e a "proposta economicamente mais vantajosa".
Para garantir a observância do princípio da igualdade de tratamento na adjudicação, convém prever a obrigação - consagrada pela jurisprudência - de garantir a necessária transparência para permitir que todos os proponentes sejam razoavelmente informados dos critérios e das modalidades que serão aplicados para identificar a proposta economicamente mais vantajosa. Cabe, portanto, às entidades adjudicantes indicar os critérios de adjudicação e a ponderação relativa atribuída a cada critério, a tempo de os proponentes deles tomarem conhecimento para elaborarem as suas propostas. As entidades adjudicantes poderão derrogar a indicação da ponderação dos critérios de adjudicação em casos devidamente justificados. Essa justificação deve ser apresentada quando tal ponderação não puder ser previamente elaborada, nomeadamente devido à complexidade do contrato. Nesses casos, deverão indicar os critérios por ordem decrescente de importância.
Sempre que as entidades adjudicantes decidirem adjudicar o contrato à proposta economicamente mais vantajosa, deverão avaliar as propostas para determinar qual delas apresenta a melhor relação qualidade/preço. Para tanto, determinarão os critérios económicos e qualitativos que, no seu conjunto, devem permitir determinar a proposta economicamente mais vantajosa para a entidade adjudicante. A determinação dos critérios depende do objecto do contrato, na medida em que tais critérios devem permitir avaliar o nível de desempenho de cada proposta em relação ao objecto do contrato, tal como definido nas especificações técnicas, bem como avaliar a relação qualidade/preço de cada proposta. Para assegurar a igualdade de tratamento, os critérios de adjudicação devem permitir comparar as propostas e analisá-las de forma objectiva. Se essas condições estiverem preenchidas, a aplicação de critérios de adjudicação económicos e qualitativos, tais como os que dizem respeito à satisfação de requisitos ambientais, poderá permitir à entidade adjudicante dar resposta às necessidades da entidade pública em causa, tal como expressas nas especificações do contrato. Nestas mesmas condições, uma entidade adjudicante poderá usar critérios que visem satisfazer exigências sociais, nomeadamente que respondam às necessidades - definidas nas especificações do contrato - designadamente de categorias da população particularmente desfavorecidas a que pertençam os beneficiários/utentes das obras, fornecimentos ou serviços que são objecto do contrato.
(56) Os critérios de adjudicação não devem afectar a aplicação das disposições nacionais relativas à remuneração de certos serviços, tais como as prestações de arquitectos, engenheiros ou advogados.
(57) O Regulamento (CEE, Euratom) n.o 1182/71 do Conselho, de 3 de Junho de 1971, relativo à determinação das regras aplicáveis aos prazos, às datas e aos termos(24), aplica-se ao cálculo dos prazos visados na presente directiva.
(58) A presente directiva não prejudica as obrigações internacionais da Comunidade ou dos Estados-Membros, nem a aplicação de disposições do Tratado, nomeadamente dos artigos 81.o e 86.o
(59) A presente directiva não afecta as obrigações dos Estados-Membros relativas aos prazos de transposição e de aplicação da Directiva 93/38/CEE, indicados no anexo XXV.
(60) As medidas necessárias à execução da presente directiva serão aprovadas nos termos da Decisão 1999/468/CEE do Conselho, de 28 de Junho de 1999, que fixa as regras de exercício das competências de execução atribuídas à Comissão(25),
ADOPTARAM A PRESENTE DIRECTIVA:
SUMÁRIO
POSIÇÃO NUMA TABELA
TÍTULO I
DISPOSIÇÕES GERAIS APLICÁVEIS AOS CONTRATOS E AOS CONCURSOS PARA TRABALHOS DE CONCEPÇÃO
CAPÍTULO I
Termos de base
Artigo 1.o
Definições
1. Para efeitos do disposto na presente directiva, aplicam-se as definições do presente artigo.
2. a) "Contratos de fornecimento, de empreitada de obras e de serviços" são contratos a título oneroso, celebrados por escrito entre uma ou mais entidades adjudicantes referidas no n.o 2 do artigo 2.o e um ou mais empreiteiros, fornecedores ou prestadores de serviços.
b) "Contratos de empreitada de obras" são contratos que têm por objecto quer a execução, quer conjuntamente a concepção e a execução, quer ainda a realização, por qualquer meio, de trabalhos relacionados com uma das actividades na acepção do anexo XII ou de uma obra que satisfaça as necessidades especificadas pela entidade adjudicante. Por "obra" entende-se o resultado de um conjunto de trabalhos de construção ou engenharia civil destinado a desempenhar, por si só, uma função económica e técnica.
c) "Contratos de fornecimento" são contratos que não os abrangidos pela alínea b), que têm por objecto a compra, a locação financeira, a locação ou a locação-venda, com ou sem opção de compra, de produtos.
Um contrato que tenha por objecto o fornecimento de produtos e, a título acessório, operações de montagem e instalação é considerado um "contrato de fornecimento".
d) "Contratos de serviços" são contratos que não sejam contratos de empreitada de obras ou contratos de fornecimento, relativos à prestação de serviços mencionados no anexo XVII.
Um contrato que tenha por objecto, simultaneamente, produtos e serviços na acepção do anexo XVII, é considerado um "contrato de serviços" sempre que o valor dos serviços em questão exceda o dos produtos abrangidos pelo contrato.
Um contrato que tenha por objecto serviços, na acepção do anexo XVII, e que, só a título acessório em relação ao objecto principal do contrato, inclua actividades na acepção do anexo XII, é considerado um "contrato de serviços".
3. a) "Concessão de obras" é um contrato com as mesmas características que um contrato de empreitada de obras, com excepção de que a contrapartida das obras a efectuar consiste quer unicamente no direito de exploração da obra, quer nesse direito acompanhado de um pagamento.
b) "Concessão de serviços" é um contrato com as mesmas características que um contrato de serviços, com excepção de que a contrapartida dos serviços a prestar consiste quer unicamente no direito de exploração do serviço, quer nesse direito acompanhado de um pagamento.
4. "Acordo-quadro" é um acordo entre uma ou mais entidades adjudicantes referidas no n.o 2 do artigo 2.o e um ou mais operadores económicos, que tem por objecto fixar os termos dos contratos a celebrar durante um determinado período, nomeadamente em matéria de preços e, se necessário, de quantidades previstas.
5. "Sistema de aquisição dinâmico" é um processo de aquisição inteiramente electrónico para a compra de bens ou serviços de uso corrente, cujas características geralmente disponíveis no mercado satisfazem a entidade adjudicante, limitado no tempo e aberto, ao longo de toda a sua duração, a qualquer operador económico que satisfaça os critérios de selecção e tenha apresentado uma proposta indicativa conforme com o caderno de encargos.
6. "Leilão electrónico" é um processo iterativo que obedece a um dispositivo electrónico de apresentação de novos preços, progressivamente inferiores, e/ou de novos valores relativamente a determinados elementos das propostas, desencadeado após uma primeira avaliação completa das propostas e que permite que a sua classificação se possa efectuar com base num tratamento automático. Por conseguinte, certos contratos de empreitada de obras e certos contratos de serviços relativos a realizações intelectuais, tais como a concepção de uma obra, não podem ser objecto de leilões electrónicos
7. Um "empreiteiro", "fornecedor" ou "prestador de serviços" pode ser uma pessoa singular ou colectiva, ou uma entidade adjudicante na acepção das alíneas a) ou b) do n.o 2 do artigo 2.o, ou um agrupamento de tais pessoas e/ou entidades que, respectivamente, realize empreitadas e/ou obras, forneça produtos ou preste serviços no mercado.
O termo "operador económico" abrange simultaneamente as noções de empreiteiro, fornecedor e prestador de serviços e é usado unicamente por motivos de simplificação do texto.
Um "proponente" é um operador económico que apresente uma proposta e um "candidato" é todo aquele que solicite um convite para participar num concurso limitado ou num procedimento por negociação.
8. "Central de compras" é um poder público, na acepção da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o ou do n.o 9 do artigo 1.o da Directiva 2004/18/CE, que:
- adquire fornecimentos e/ou serviços destinados a entidades adjudicantes ou
- procede à adjudicação de contratos públicos ou celebra acordos-quadro de obras, fornecimento ou serviços destinados a entidades adjudicantes.
9. "Concursos públicos, concursos limitados ou procedimentos por negociação" são processos de adjudicação aplicados pelas entidades adjudicantes e em que:
a) No que se refere aos concursos públicos, qualquer operador económico interessado pode apresentar uma proposta;
b) No que se refere aos concursos limitados, qualquer operador económico pode solicitar participar e só os candidatos convidados pela entidade adjudicante podem apresentar propostas;
c) No que se refere aos procedimentos por negociação, a entidade adjudicante consulta os operadores económicos da sua escolha e negocia as condições do contrato com um ou mais de entre eles.
10. "Concursos para trabalhos de concepção" são procedimentos que permitem à entidade adjudicante adquirir, principalmente nos domínios do ordenamento do território, do planeamento urbano, da arquitectura, da engenharia civil ou do processamento de dados, um plano ou projecto seleccionado por um júri de concurso, com ou sem atribuição de prémios.
11. Os termos "escrito" ou "por escrito" designam qualquer expressão constituída por palavras ou algarismos que possa ser lida, reproduzida e comunicada, podendo abranger informações transmitidas e armazenadas por meios electrónicos.
12. Por "meio electrónico" entende-se um meio que utiliza equipamento electrónico para o processamento (incluindo a compressão digital) e o armazenamento de dados transmitidos, transportados e recebidos por fios, rádio, meios ópticos ou outros meios electromagnéticos.
13. O "Vocabulário Comum para os Contratos Públicos", a seguir designado por CPV (Common Procurement Vocabulary), designa a nomenclatura de referência aplicável aos contratos públicos adoptada pelo Regulamento (CE) n.o 2195/2002 do Conselho, de 5 de Novembro de 2002(26), assegurando simultaneamente a correspondência com as outras nomenclaturas existentes.
Em caso de interpretações divergentes quanto ao âmbito de aplicação da presente directiva, resultantes de eventuais discrepâncias entre a nomenclatura CPV e a nomenclatura NACE referida no Anexo XII ou entre a nomenclatura CPV e a nomenclatura CPC (versão provisória) referida no Anexo XVII, terá precedência a nomenclatura NACE ou a nomenclatura CPC, respectivamente.
CAPÍTULO II
Definição das entidades e actividades abrangidas
Secção 1
Entidades
Artigo 2.o
Entidades adjudicantes
1. Para efeitos do disposto na presente directiva, entende-se por:
a) "Poderes públicos": o Estado, as autarquias locais ou regionais, os organismos de direito público e as associações formadas por uma ou mais autarquias locais ou regionais ou por um ou mais organismos de direito público.
"Organismo de direito público": qualquer organismo:
- criado para satisfazer especificamente necessidades de interesse geral com carácter não industrial ou comercial,
- dotado de personalidade jurídica e
- cuja actividade seja financiada maioritariamente pelo Estado, pelas autarquias locais ou regionais ou por outros organismos de direito público; ou cuja gestão esteja sujeita a controlo por parte destes últimos; ou em cujos órgãos de administração, direcção ou fiscalização mais de metade dos membros sejam designados pelo Estado, pelas autarquias locais ou regionais ou por outros organismos de direito público;
b) "Empresa pública": qualquer empresa em relação à qual os poderes públicos possam exercer, directa ou indirectamente, uma influência dominante, por motivos de propriedade, participação financeira ou regras que lhe sejam aplicáveis.
Presume-se a existência de influência dominante quando, directa ou indirectamente, em relação a uma empresa, os poderes públicos:
- detenham uma participação maioritária no capital subscrito da empresa, ou
- disponham da maioria dos votos correspondentes às acções emitidas pela empresa, ou
- possam designar mais de metade dos membros do órgão de administração, direcção ou fiscalização da empresa.
2. A presente directiva é aplicável às entidades adjudicantes:
a) Que sejam poderes públicos ou empresas públicas e exerçam uma das actividades definidas nos artigos 3.o a 7.o;
b) Que, no caso de não serem poderes públicos ou empresas públicas, incluam entre as suas actividades uma ou mais das actividades mencionadas nos artigos 3.o a 7.o e beneficiem de direitos especiais ou exclusivos concedidos por uma autoridade competente de um Estado-Membro.
3. Para efeitos da presente directiva, entende-se por "direitos especiais ou exclusivos" os direitos concedidos por uma autoridade competente do Estado-Membro em questão, por meio de qualquer disposição legislativa, regulamentar ou administrativa que tenha por efeito reservar a uma ou mais entidades o exercício de uma actividade definida nos artigos 3.o a 7.o e afectar substancialmente a capacidade de outras entidades exercerem essa mesma actividade.
Secção 2
Actividades
Artigo 3.o
Gás, combustível para aquecimento e electricidade
1. Relativamente ao gás e ao combustível para aquecimento, a presente directiva aplica-se às seguintes actividades:
a) À abertura ou à exploração de redes fixas destinadas à prestação de serviços ao público no domínio da produção, do transporte ou da distribuição de gás ou de combustível para aquecimento; ou
b) À alimentação dessas redes com gás ou combustível para aquecimento.
2. Não se considera actividade abrangida pelo n.o 1 a alimentação com gás ou combustível para aquecimento de redes de prestação de serviços ao público por entidades adjudicantes que não sejam poderes públicos, quando:
a) A produção de gás ou de combustível para aquecimento pela entidade em questão seja o resultado inelutável do exercício de uma actividade diferente das referidas nos n.os 1 ou 3 do presente artigo ou nos artigos 4.o a 7.o, e
b) A alimentação da rede pública se destine apenas a explorar de maneira económica essa produção e corresponda, no máximo, a 20% do volume de negócios da entidade, tomando em consideração a média dos últimos três anos, incluindo o ano em curso.
3. Relativamente à electricidade, a presente directiva aplica-se às seguintes actividades:
a) À abertura ou à exploração de redes fixas destinadas à prestação de serviços ao público no domínio da produção, do transporte ou da distribuição de electricidade; ou
b) À alimentação dessas redes com electricidade.
4. Não se considera actividade abrangida pelo n.o 3 a alimentação com electricidade de redes de prestação de serviços ao público por uma entidade adjudicante que não seja um poder público, quando:
a) A produção de electricidade pela entidade em questão se verifique porque o respectivo consumo é necessário ao exercício de uma actividade diferente das referidas nos n.os 1 ou 3 do presente artigo ou nos artigos 4.o a 7.o, e
b) A alimentação da rede pública dependa apenas do consumo próprio da entidade e não tenha excedido 30% da sua produção total de energia, tomando em consideração a média dos últimos três anos, incluindo o ano em curso.
Artigo 4.o
Água
1. A presente directiva aplica-se às seguintes actividades:
a) À abertura ou à exploração de redes fixas destinadas à prestação de serviços ao público no domínio da produção, do transporte ou da distribuição de água potável, ou
b) À alimentação dessas redes com água potável.
2. A presente directiva é igualmente aplicável aos contratos ou concursos para trabalhos de concepção adjudicados ou organizados por entidades que exerçam uma das actividades referidas no n.o 1, os quais:
a) Estejam associados com projectos de engenharia hidráulica, irrigação ou drenagem, desde que o volume de água destinado ao abastecimento de água potável represente mais de 20% do volume total de água fornecido por esses projectos ou por essas instalações de irrigação ou de drenagem; ou
b) Estejam associados com evacuação ou tratamento de águas residuais.
3. Não se considera actividade abrangida pelo n.o 1 a alimentação com água potável de redes de prestação de serviços ao público por entidades adjudicantes que não sejam poderes públicos, quando:
a) A produção de água potável pela entidade em questão se verifique porque o respectivo consumo é necessário ao exercício de uma actividade diferente das referidas nos artigos 3.o a 7.o e
b) A alimentação da rede pública dependa apenas do consumo próprio da entidade e não tenha excedido 30% da produção total de água potável da entidade, tomando em consideração a média dos últimos três anos, incluindo o ano em curso.
Artigo 5.o
Serviços de transporte
1. A presente directiva aplica-se às actividades que visam a disponibilização ou exploração de redes de prestação de serviços ao público no domínio dos transportes por caminho-de-ferro, sistemas automáticos, eléctricos, tróleis, autocarros ou cabo.
No que diz respeito aos serviços de transporte, considera-se que existe uma rede quando o serviço é prestado nas condições estabelecidas por uma autoridade competente de um Estado-Membro, tais como, por exemplo, as condições relativas a itinerários a seguir, capacidade de transporte disponível ou frequência do serviço.
2. A presente directiva não é aplicável às entidades que forneçam serviços públicos de transporte em autocarro, que já se encontravam excluídos do âmbito da Directiva 93/38/CEE, nos termos do n.o 4 do seu artigo 2.o
Artigo 6.o
Serviços postais
1. A presente directiva é aplicável às actividades relativas à prestação de serviços postais ou, nas condições definidas na alínea c) do n.o 2, de outros serviços diferentes dos serviços postais.
2. Para efeitos da presente directiva, e sem prejuízo da Directiva 97/67/CE, entende-se por:
a) "Envio postal": um envio endereçado, sob a forma definitiva em que deve ser enviado, seja qual for o seu peso. Para além dos envios de correspondência, pode tratar-se, por exemplo, de livros, catálogos, jornais, periódicos e encomendas postais que contenham mercadorias com ou sem valor comercial, independentemente do peso;
b) "Serviços postais": serviços que consistam na aceitação, no tratamento, no transporte e na distribuição de envios postais. Estes serviços incluem:
- "serviços postais reservados": serviços postais que sejam ou possam ser reservados ao abrigo do artigo 7.o da Directiva 97/67/CE,
- "outros serviços postais": serviços postais que não possam ser reservados ao abrigo do artigo 7.o da Directiva 97/67/CE; e
c) "Outros serviços diferentes dos serviços postais": serviços prestados nos seguintes domínios:
- os serviços de gestão de serviços de correio (tanto os serviços que precedem o envio como os posteriores ao envio, tais como mailroom management services),
- os serviços de valor acrescentado associados à via electrónica e inteiramente efectuados por essa via (incluindo a transmissão protegida de documentos codificados por via electrónica, os serviços de gestão de endereços e o envio de correio electrónico registado),
- os serviços relativos a envios postais não incluídos na alínea a), tais como a publicidade postal sem endereço,
- os serviços financeiros, tal como definidos na categoria 6 do anexo XVII A e na alínea c) do artigo 24.o e que incluem, nomeadamente, ordens de pagamento postal e ordens de transferência postal,
- os serviços de filatelia, e
- os serviços logísticos (serviços que combinem a entrega física e/ou o armazenamento com outras funções não postais),
desde que tais serviços sejam prestados por uma entidade que preste igualmente serviços postais na acepção dos primeiro ou segundo travessôes da alínea b) e de que as condições referidas no n.o 1 do artigo 30.o não estejam preenchidas relativamente aos serviços referidos naquelestravessões.
Artigo 7.o
Disposições relativas à pesquisa ou extracção de petróleo, gás, carvão e outros combustíveis sólidos, assim como aos portos e aeroportos
A presente directiva aplica-se às actividades relativas à exploração de uma área geográfica para efeitos de:
a) Pesquisa ou extracção de petróleo, gás, carvão ou outros combustíveis sólidos, ou
b) Fornecimento de aeroportos ou portos marítimos ou em águas interiores, ou outros terminais de transporte às transportadoras aéreas, marítimas ou fluviais.
Artigo 8.o
Lista de entidades adjudicantes
Apresentam-se nos anexos I a X as listas não exaustivas de entidades adjudicantes na acepção da presente directiva. Os Estados-Membros notificam periodicamente à Comissão as alterações introduzidas nas suas listas.
Artigo 9.o
Contratos que abrangem várias actividades
1. Um contrato que vise a prossecução de actividades diversas obedece às normas aplicáveis à actividade a que se destina principalmente.
Todavia, a escolha entre a adjudicação de um único contrato ou a adjudicação de vários contratos separados não pode ocorrer com o objectivo de evitar a aplicação da presente directiva ou, eventualmente, da Directiva 2004/18/CE.
2. Se uma das actividades a que o contrato se destina estiver abrangida pela presente directiva e a outra pela Directiva 2004/18/CE e se for objectivamente impossível estabelecer a que actividade se destina principalmente o contrato, a adjudicação processar-se-á em conformidade com a Directiva 2004/18/CE.
3. Se uma das actividades a que o contrato se destina estiver abrangida pela presente directiva e a outra não estiver abrangida por esta nem pela Directiva 2004/18/CE e se for objectivamente impossível estabelecer a que actividade se destina principalmente o contrato, a adjudicação processar-se-á em conformidade com a presente directiva.
CAPÍTULO III
Princípios gerais
Artigo 10.o
Princípios de adjudicação dos contratos
As entidades adjudicantes tratam os operadores económicos de acordo com os princípios da igualdade de tratamento e da não discriminação e agem de forma transparente.
TÍTULO II
DISPOSIÇÕES APLICÁVEIS AOS CONTRATOS
CAPÍTULO I
Disposições gerais
Artigo 11.o
Operadores económicos
1. Os candidatos ou proponentes que, por força da legislação do Estado-Membro em que se encontram estabelecidos, estejam habilitados a fornecer a prestação em questão não podem ser rejeitados pelo simples facto de, ao abrigo da legislação do Estado-Membro em que se efectua a adjudicação, serem uma pessoa singular ou uma pessoa colectiva.
Contudo, no caso dos contratos de serviços e dos contratos de empreitada de obras, bem como dos contratos de fornecimentos que abranjam também serviços e/ou operações de montagem e instalação, pode ser exigido às pessoas colectivas que indiquem, nas respectivas propostas ou nos respectivos pedidos de participação, os nomes e as habilitações profissionais do pessoal que será responsável pela execução da prestação em questão.
2. Os agrupamentos de operadores económicos podem apresentar propostas ou constituir-se candidatos. Para efeitos de apresentação da proposta ou do pedido de participação, as entidades adjudicantes não podem exigir que os agrupamentos de operadores económicos adoptem uma forma jurídica determinada, mas o agrupamento seleccionado pode ser obrigado a adoptar uma forma jurídica determinada uma vez que lhe seja adjudicado o contrato, na medida em que tal seja necessário para a boa execução do mesmo.
Artigo 12.o
Condições relativas aos acordos celebrados no âmbito da Organização Mundial do Comércio
Para efeitos da adjudicação de contratos públicos por entidades adjudicantes, os Estados-Membros aplicam, nas suas relações, condições tão favoráveis quanto as que concederam aos operadores económicos dos países terceiros em aplicação do acordo. Para o efeito, os Estados-Membros consultar-se-ão, sobre as medidas a tomar em aplicação do acordo no âmbito do Comité Consultivo para os Contratos Públicos.
Artigo 13.o
Confidencialidade
1. No contexto da transmissão das especificações técnicas aos operadores económicos interessados, da candidatura e selecção dos operadores económicos e da adjudicação, as entidades adjudicantes podem impor requisitos destinados a proteger a natureza confidencial das informações por elas comunicadas.
2. Sem prejuízo do disposto na presente directiva, nomedamente no que se refere às obrigações relativas à publicidade de contratos adjudicados e à informação dos candidatos e dos proponentes previstas nos artigos 43.oe 49.o, e nos termos do direito nacional a que está sujeita a entidade adjudicante, esta nâo deve divulgar as informações que lhe tenham sido comunicadas pelos operadors económicos que estes tiverem indicado serem confidenciais. Estas informaçõesincluem, nomeadamente, os segredos técnicos ou comerciais e os aspectos confidenciais das propostas.
Artigo 14.o
Acordos-quadro
1. As entidades adjudicantes podem considerar um acordo-quadro um contrato na acepção do n.o 2 do artigo 1.o e proceder à respectiva celebração nos termos do disposto na presente directiva.
2. Sempre que as entidades adjudicantes tenham celebrado um acordo-quadro nos termos do disposto na presente directiva, podem recorrer à alínea i) do n.o 3 do artigo 40.o, ao adjudicarem contratos baseados nesse acordo-quadro.
3. Sempre que um acordo-quadro não tenha sido celebrado nos termos do disposto na presente directiva, as entidades adjudicantes não podem recorrer à alínea i) do n.o 3 do artigo 40.o
4. As entidades adjudicantes não podem recorrer de forma abusiva a acordos-quadro com o objectivo de impedir, restringir ou falsear a concorrência.
Artigo 15.o
Sistemas de aquisição dinâmicos
1. Os Estados-Membros podem prever a possibilidade de as entidades adjudicantes recorrerem a sistemas de aquisição dinâmicos.
2. Para realizar um sistema de aquisição dinâmico, as entidades adjudicantes devem seguir as regras do concurso público em todas as suas fases, até à adjudicação dos contratos a atribuir no âmbito desse sistema. Todos os proponentes que satisfaçam os critérios de selecção e tenham apresentado uma proposta indicativa conforme com o caderno de encargos e com os eventuais documentos complementares serão admitidos no sistema; as propostas indicativas podem ser melhoradas a qualquer momento, desde que se mantenham em conformidade com o caderno de encargos. Para a realização do sistema e para a adjudicação dos contratos no âmbito do mesmo, as entidades adjudicantes utilizarão exclusivamente meios electrónicos conformes com o disposto nos n.os 2 a 5 do artigo 48.o
3. Para efeitos de implementação do sistema de aquisição dinâmico, as entidades adjudicantes:
a) Publicarão um anúncio de concurso, especificando que se trata de um sistema de aquisição dinâmico;
b) Especificarão no caderno de encargos, nomeadamente, a natureza das compras previstas no âmbito desse sistema, bem como todas as informações necessárias sobre o sistema de aquisição, o equipamento electrónico utilizado e as modalidades e especificações técnicas de conexão;
c) Facultarão, a partir da data de publicação do anúncio e até à caducidade do sistema, acesso livre, directo e completo, por meios electrónicos, ao caderno de encargos e a todos os documentos complementares e indicarão no anúncio o endereço na Internet em que a documentação está disponível.
4. As entidades adjudicantes devem conceder aos operadores económicos, ao longo de toda a duração do sistema de aquisição dinâmico, a possibilidade de apresentarem uma proposta indicativa a fim de serem admitidos no sistema nas condições previstas no n.o 2. As entidades adjudicantes concluirão a avaliação no prazo máximo de 15 dias a contar da data da apresentação da proposta indicativa. Contudo, podem prorrogar o período de avaliação se, entretanto, não tiver sido aberto concurso.
As entidades adjudicantes informarão o mais rapidamente possível os proponentes visados no primeiro parágrafo da sua admissão no sistema de aquisição dinâmico ou da rejeição da sua proposta indicativa.
5. Cada contrato específico deve ser sujeito a concorrência. Antes de procederem à abertura do concurso, as entidades adjudicantes publicarão um anúncio de concurso simplificado, convidando todos os operadores económicos interessados a apresentar uma proposta indicativa, em conformidade com o n.o 4, num prazo nunca inferior a 15 dias a partir da data de envio do anúncio de concurso simplificado. As entidades adjudicantes não procederão à colocação em concorrência sem antes terem concluído a avaliação de todas as propostas indicativas introduzidas dentro daquele prazo.
6. As entidades adjudicantes convidarão todos os proponentes admitidos no sistema a apresentar uma proposta para cada contrato específico a adjudicar no âmbito do sistema. Para o efeito, fixarão um prazo suficiente para a apresentação das propostas.
As entidades adjudicantes adjudicarão o contrato ao proponente que tiver apresentado a melhor proposta com base nos critérios de adjudicação previstos no anúncio de concurso utilizado para a realização do sistema de aquisição dinâmico. Tais critérios podem, se for caso disso, ser pormenorizados no convite referido no primeiro parágrafo.
7. A duração de um sistema de aquisição dinâmico não pode ser superior a quatro anos, salvo em casos excepcionais devidamente justificados.
As entidades adjudicantes não podem recorrer a estes sistemas de modo a impedir, restringir ou falsear a concorrência.
Não podem ser cobradas despesas de processo aos operadores económicos interessados ou às partes no sistema.
CAPÍTULO II
Limiares e exclusões
Secção 1
Limiares
Artigo 16.o
Montantes dos limiares dos contratos
Salvo por força das exclusões previstas nos artigos 19.o a 26.o ou de uma decisão tomada ao abrigo do artigo 30.o, a presente directiva aplica-se aos contratos cujo valor estimado, do Imposto sobre o Valor Acrescentado (IVA), seja igual ou superior aos seguintes limiares:
a) 499000 EUR, para os contratos de fornecimento e de serviços;
b) 6242000 EUR, para os contratos de empreitada de obras.
Artigo 17.o
Métodos de cálculo do valor estimado dos contratos, dos acordos-quadro e dos sistemas de aquisição dinâmicos
1. O cálculo do valor estimado de um contrato baseia-se no montante total a pagar, sem IVA, estimado pela entidade adjudicante. Este cálculo terá em consideração o montante total estimado, incluindo as eventuais opções e eventuais renovações do contrato.
Sempre que a entidade adjudicante preveja prémios ou pagamentos a candidatos ou proponentes, tomá-los-á em consideração ao calcular o valor estimado do contrato.
2. As entidades adjudicantes não podem subtrair-se à aplicação da presente directiva através da cisão dos projectos de obras ou dos projectos de compras destinadas a obter uma certa quantidade de fornecimentos e/ou de serviços, ou da utilização de métodos especiais de cálculo do valor estimado dos contratos.
3. Nos acordos-quadro e nos sistemas de aquisição dinâmicos, o valor estimado a tomar em consideração é o valor máximo estimado, sem IVA, de todos os contratos previstos durante toda a vigência do acordo-quadro ou do sistema.
4. Para efeitos da aplicação do artigo 16.o, as entidades adjudicantes incluem no valor estimado dos contratos de empreitada de obras o custo da obra e o valor de todos os fornecimentos ou serviços necessários à execução da obra e postos à disposição do empreiteiro por aquelas entidades.
5. O valor dos fornecimentos ou serviços que não sejam necessários à execução de um contrato de empreitada de obras específico não pode ser acrescentado ao valor desse contrato se tal tiver como resultado a exclusão desses fornecimentos ou serviços do âmbito da presente directiva.
6. a) Sempre que uma obra prevista ou um projecto de aquisição de serviços possa ocasionar a adjudicação simultânea de contratos por lotes separados, deve ser tido em conta o valor total estimado da totalidade desses lotes.
Sempre que o valor cumulado dos lotes seja igual ou superior ao limiar estabelecido no artigo 16.o, a presente directiva aplica-se à adjudicação de cada lote.
Contudo, as entidades adjudicantes podem derrogar esta aplicação para lotes cujo valor estimado, sem IVA, seja inferior a 80000 EUR no caso dos serviços, e a um milhão EUR, no caso de contratos das empreitada de obras, desde que o valor cumulado desses lotes não exceda 20% do valor cumulado da totalidade dos lotes.
b) Sempre que uma proposta para a aquisição de fornecimentos similares possa ocasionar a adjudicação simultânea de contratos por lotes separados, deve ser tido em conta o valor total estimado da totalidade desses lotes para a aplicação do artigo 16.o
Sempre que o valor cumulado dos lotes seja igual ou superior ao limiar estabelecido no artigo 16.o, a presente directiva aplica-se à adjudicação de cada lote.
Contudo, as entidades adjudicantes podem derrogar esta aplicação para lotes cujo valor estimado, sem IVA, seja inferior a 80000 EUR, desde que o valor cumulado desses lotes não exceda 20% do valor cumulado da totalidade dos lotes.
7. No caso de contratos de fornecimento ou de serviços que tenham carácter regular ou que se destinem a ser renovados durante um determinado período, o valor estimado do contrato deve ser calculado com base:
a) Quer no valor total real dos contratos análogos sucessivos adjudicados durante os 12 meses anteriores ou no exercício anterior, corrigido, se possível, para atender às alterações de quantidade ou valor susceptíveis de ocorrerem nos 12 meses seguintes à adjudicação do contrato inicial;
b) Quer no valor total estimado dos contratos sucessivos adjudicados durante os 12 meses seguintes à primeira entrega, ou durante o exercício, caso este tenha duração superior a 12 meses.
8. O cálculo do valor estimado de um contrato que abranja simultaneamente fornecimentos e serviços deve basear-se no valor total dos fornecimentos e serviços, independentemente da respectiva proporção. Esse cálculo incluirá o valor das operações de montagem e de instalação.
9. No tocante aos contratos de fornecimentos que tenham por objecto a locação financeira, à locação ou à locação-venda de produtos, o valor a tomar como base para o cálculo do valor estimado do contrato é o seguinte:
a) Nos contratos de duração determinada, caso esta seja igual ou inferior a 12 meses, o valor total estimado para o período de vigência do contrato ou, caso a duração do contrato seja superior a 12 meses, o valor total incluindo o valor estimado residual;
b) Nos contratos com duração indeterminada ou na impossibilidade de determinar a sua duração, o valor mensal multiplicado por 48.
10. Para efeitos de cálculo do valor estimado dos contratos de serviços, devem ser tomados em consideração os seguintes valores:
a) Para os serviços de seguros, o prémio a pagar e outras formas de remuneração;
b) Para os serviços bancários e outros serviços financeiros, os honorários, as comissões, os juros e outras formas de remuneração,
c) Para os contratos relativos a trabalhos de concepção, os honorários, as comissões a pagar e outras formas de remuneração.
11. No caso de contratos de serviços que não indiquem um preço total, o valor a considerar como base para o cálculo do montante estimado dos contratos é o seguinte:
a) Para os contratos de duração determinada, caso esta seja igual ou inferior a 48 meses: o valor total estimado para todo o período de vigência do contrato;
b) Para os contratos de duração indeterminada ou superior a 48 meses: o valor mensal multiplicado por 48.
Secção 2
Contratos e concessões e contratos sujeitos a regime especial
SUBSECÇÃO 1
Artigo 18.o
Concessões de obras ou de serviços
A presente directiva não é aplicável às concessões de obras ou de serviços adjudicadas por entidades adjudicantes que exerçam uma ou várias das actividades referidas nos artigos 3.o a 7.o sempre que tais concessões sejam adjudicadas para o exercício dessas actividades.
SUBSECÇÃO 2
Exclusões aplicáveis a todas as entidades adjudicantes e a todos os tipos de contratos
Artigo 19.o
Contratos celebrados para efeitos de revenda ou locação a terceiros
1. A presente directiva não é aplicável aos contratos celebrados para fins de revenda ou de locação a terceiros, sempre que a entidade adjudicante não beneficie de direitos especiais ou exclusivos para venda ou locação do objecto de tais contratos e outras entidades possam vendê-lo ou locá-lo livremente em condições idênticas às da entidade adjudicante.
2. As entidades adjudicantes comunicam à Comissão, a pedido desta, todas as categorias de produtos e actividades que considerem excluídas por força do n.o 1. A Comissão pode publicar periodicamente no Jornal Oficial das Comunidades Europeias, a título de informação, as listas das categorias de produtos e actividades que considera excluídas. A este respeito, a Comissão respeita o carácter comercial sensível que essas entidades adjudicantes aleguem aquando da comunicação das informações.
Artigo 20.o
Contratos celebrados com fins que não correspondam à prossecução de uma actividade abrangida ou à prossecução em países terceiros de uma actividade abrangida
1. A presente directiva não se aplica aos contratos que as entidades adjudicantes celebrem para fins que não correspondam à prossecução das suas actividades referidas nos artigos 3.o a 7.o, ou à prossecução dessas actividades num país terceiro, em condições que não impliquem a exploração física de uma rede ou de uma área geográfica no interior da Comunidade.
2. As entidades adjudicantes comunicam à Comissão, a pedido desta, todas as categorias de produtos e actividades que considerem excluídas por força do n.o 1. A Comissão pode publicar periodicamente no Jornal Oficial das Comunidades Europeias, a título de informação, as listas das categorias de actividades que considera excluídas. A este respeito, a Comissão respeita o carácter comercial sensível que essas entidades adjudicantes aleguem aquando da comunicação das informações.
Artigo 21.o
Contratos secretos ou que exigem medidas de segurança especiais
A presente directiva não é aplicável aos contratos declarados secretos pelos Estados-Membros ou cuja execução deva ser acompanhada de medidas de segurança especiais nos termos das disposições legislativas, regulamentares ou administrativas em vigor no Estado-Membro em questão, ou quando a defesa de interesses essenciais da segurança desse Estado o exigir.
Artigo 22.o
Contratos adjudicados ao abrigo de regras internacionais
A presente directiva não é aplicável aos contratos regidos por regras processuais diferentes e adjudicados:
a) Ao abrigo de um acordo internacional celebrado nos termos do Tratado entre um Estado-Membro e um ou mais países terceiros e que abranja o fornecimento de produtos, a realização de obras, a prestação de serviços ou trabalhos de concepção destinados à realização ou exploração em comum de um projecto pelos Estados signatários; todos os acordos devem ser comunicados à Comissão, que pode consultar o Comité Consultivo para os Contratos Públicos a que se refere o artigo 68.o;
b) A empresas de um Estado-Membro ou de um país terceiro, nos termos de um acordo internacional relativo ao estacionamento de tropas;
c) De acordo com o procedimento específico de uma organização internacional.
Artigo 23.o
Contratos adjudicados a uma empresa associada, a uma empresa comum ou a uma entidade adjudicante que integre uma empresa comum
1. Para efeitos do presente artigo, entende-se por "empresa associada" qualquer empresa cujas contas anuais sejam consolidadas com as da entidade adjudicante nos termos da Sétima Directiva 83/349/CEE do Conselho, de 13 de Junho de 1983, baseada no n.o 2, alínea g), do artigo 44.o do Tratado e relativa às contas consolidadas(27)(28), ou, no caso de entidades não abrangidas por esta directiva, qualquer empresa sobre a qual a entidade adjudicante possa exercer, directa ou indirectamente, uma influência dominante, na acepção da alínea b) do n.o 1 do artigo 2.o, ou que possa exercer uma influência dominante sobre a entidade adjudicante, ou ainda que, como a entidade adjudicante, esteja sujeita à influência dominante de uma outra empresa por motivos de propriedade, participação financeira ou regras que lhe sejam aplicáveis.
2. Na condição de as condições previstas no n.o 3 estarem preenchidas, a presente directiva não é aplicável aos contratos celebrados:
a) Entre uma entidade adjudicante e uma empresa associada;
b) Por uma empresa comum constituída exclusivamente por diversas entidades adjudicantes para efeitos da prossecução de actividades, na acepção dos artigos 3.o a 7.o, com uma empresa associada a uma dessas entidades adjudicantes.
3. O n.o 2 é aplicável:
a) A contratos de serviços, desde que pelo menos 80% da média do volume de negócios da empresa associada, em matéria de serviços, nos últimos três anos, provenha da prestação desses serviços às empresas às quais se encontra associada;
b) A contratos de fornecimento, desde que pelo menos 80% da média do volume de negócios da empresa associada, em matéria de fornecimentos, nos últimos três anos, provenha da prestação desses fornecimentos às empresas às quais se encontra associada;
c) A contratos de empreitada de obras, desde que pelo menos 80% da média do volume de negócios da empresa associada, em matéria de obras, nos últimos três anos, provenha da realização dessas obras às empresas às quais se encontra associada.
Se, em função da data de criação ou de início de actividade da empresa associada, o volume de negócios relativo aos três últimos anos não estiver disponível, bastará que a empresa mostre que o volume de negócios referido nas alíneas a), b) ou c) é credível, nomeadamente através de projecções de actividades.
Sempre que serviços, fornecimentos ou obras idênticos ou similares sejam prestados por mais de uma empresa associada à entidade adjudicante, as percentagens acima referidas são calculadas tendo em conta o volume total de negócios resultante da prestação dos serviços ou fornecimentos, ou da realização das obras por essas empresas associadas.
4. A presente directiva não é aplicável aos contratos:
a) Celebrados entre uma empresa comum, constituída exclusivamente por diversas entidades adjudicantes para efeitos da prossecução de actividades, na acepção dos artigos 3.o a 7.o, e uma dessas entidades adjudicantes; ou
b) Celebrados entre uma entidade adjudicante e uma empresa comum de que essa entidade adjudicante faça parte, desde que a empresa comum tenha sido criada a fim de desenvolver a actividade em causa durante um período de, pelo menos, três anos e de que o instrumento que cria a empresa comum estipule que as entidades adjudicantes que a formam são parte dela durante pelo menos o mesmo período.
5. As entidades adjudicantes notificarão à Comissão, a pedido desta, as seguintes informações relativas à aplicação do disposto nos n.os 2, 3 e 4:
a) Nomes das empresas ou das empresas comuns em causa;
b) Natureza e valor dos contratos abrangidos;
c) Elementos que a Comissão considere necessários para provar que as relações entre a entidade adjudicante e a empresa ou a empresa comum com a qual foram celebrados os contratos satisfazem os requisitos do presente artigo.
SUBSECÇÃO 3
Exclusões aplicáveis a todas as entidades adjudicantes, mas apenas aos contratos de serviços
Artigo 24.o
Contratos relativos a certos serviços excluídos do âmbito de aplicação da presente directiva
A presente directiva não é aplicável aos contratos de serviços relativos:
a) À aquisição ou locação, sejam quais forem as respectivas modalidades financeiras, de terrenos, edifícios existentes ou outros bens imóveis, ou a direitos sobre esses bens; no entanto, são abrangidos pela presente directiva os contratos de prestação de serviços financeiros celebrados simultânea, prévia ou posteriormente ao contrato de aquisição ou de locação, seja qual for a sua forma;
b) A serviços de arbitragem e de conciliação;
c) A serviços financeiros relativos à emissão, compra, venda ou transferência de títulos ou outros instrumentos financeiros, em especial a operações de obtenção de fundos ou de capital pelas entidades adjudicantes;
d) A contratos de trabalho;
e) A serviços de investigação e desenvolvimento, com excepção daqueles cujos resultados se destinem exclusivamente à entidade adjudicante para utilização no exercício da sua própria actividade, desde que a prestação do serviço seja inteiramente remunerada pela referida entidade adjudicante.
Artigo 25.o
Contratos de serviços adjudicados com base num direito exclusivo
A presente directiva não é aplicável aos contratos de serviços adjudicados a uma entidade que seja, ela própria, um poder público na acepção da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o ou uma associação de poderes públicos com base num direito exclusivo de que estes beneficiem em virtude de disposições legislativas, regulamentares ou administrativas publicadas, desde que essas disposições sejam compatíveis com o Tratado.
SUBSECÇÃO 4
Exclusões unicamente aplicáveis a certas entidades adjudicantes
Artigo 26.o
Contratos adjudicados por certas entidades adjudicantes para aquisição de água e para fornecimento de energia ou de combustíveis destinados à produção de energia
A presente directiva não é aplicável:
a) A contratos para aquisição de água, desde que sejam adjudicados por entidades adjudicantes que exerçam uma ou ambas as actividades visadas no n.o 1 do artigo 4.o;
b) A contratos para fornecimento de energia ou de combustíveis destinados à produção de energia, desde que sejam adjudicados por entidades adjudicantes que exerçam uma das actividades referidas no n.o 1 do artigo 3.o, no n.o 3 do artigo 3.o ou na alínea a) do artigo 7.o
SUBSECÇÃO 5
Contratos sujeitos a regime especial, disposições relativas às centrais de compras e ao procedimento geral em caso de exposição directa à concorrência
Artigo 27.o
Contratos sujeitos a regime especial
Sem prejuízo do artigo 30.o, o Reino dos Países Baixos, o Reino Unido, a República da Áustria e a República Federal da Alemanha asseguram, através de condições de autorização ou de outras medidas adequadas, que todas as entidades que operem nos sectores mencionados nas Decisões 93/676/CEE, 97/367/CEE, 2002/205/CE e 2004/73/CE:
a) Observem os princípios da não-discriminação e da realização de concursos para a adjudicação de contratos de fornecimento, de empreitadas de obras e de serviços, em especial no que respeita às informações disponibilizadas aos operadores económicos sobre as suas intenções de adjudicação;
b) Comuniquem à Comissão, nas condições definidas pela Decisão 93/327/CEE da Comissão, de 13 de Maio de 1993, que define as condições em que as entidades adjudicantes que se dedicam à exploração de áreas geográficas com o objectivo de prospectar ou extrair petróleo, gás, carvão ou outros combustíveis sólidos devem comunicar à Comissão informações relativas aos contratos que adjudicam(29).
Artigo 28.o
Contratos reservados
Os Estados-Membros podem reservar a participação em processos de adjudicação de contratos a oficinas protegidas ou reservar-lhes a execução desses contratos no âmbito de programas de empregos protegidos, quando a maioria dos trabalhadores em causa seja constituída por deficientes que, por força da natureza ou gravidade das suas deficiências, não possam exercer uma actividade profissional em condições normais.
O anúncio utilizado como meio de abertura de concurso deve fazer referência ao presente artigo.
Artigo 29.o
Contratos e acordos-quadro celebrados por centrais de compras
1. Os Estados-Membros podem prever a possibilidade de as entidades adjudicantes contratarem empreitadas de obras, fornecimentos e/ou serviços recorrendo a uma central de compras.
2. Considera-se que as entidades adjudicantes que contratam empreitadas de obras, fornecimentos e/ou serviços recorrendo a uma central de compras nos casos referidos no n.o 8 do artigo 1.o cumpriram o disposto na presente directiva sempre que a referida central de compras o tenha cumprido ou, quando apropriado, tenha respeitado o disposto na Directiva 2004/18/CE.
Artigo 30.o
Procedimento para determinar se uma determinada actividade está directamente exposta à concorrência
1. Os contratos destinados a permitir a prestação de uma das actividades referidas nos artigos 3.o a 7.o não estão abrangidos pela presente directiva se, no Estado-Membro em que a actividade se realiza, esta última estiver directamente exposta à concorrência em mercados de acesso não limitado.
2. Para efeitos de aplicação do n.o 1, a questão de saber se uma actividade está directamente exposta à concorrência será decidida com base em critérios, que estejam em conformidade com as disposições do Tratado em matéria de concorrência, como as características dos produtos ou serviços em causa, a existência de produtos ou serviços alternativos, os preços e a presença, real ou potencial, de mais do que um fornecedor dos produtos ou serviços em questão.
3. Para efeitos do n.o 1, o acesso a um mercado será considerado não limitado se o Estado-Membro tiver transposto e aplicado as disposições da legislação comunitária mencionada no Anexo XI.
Quando não se puder presumir que há livre acesso a um dado mercado com base no primeiro parágrafo, deve ser demonstrado que o acesso ao mercado em causa é livre de facto e de direito.
4. Sempre que um Estado-Membro considere que, na observância dos n.os 2 e 3, o n.o 1 é aplicável a uma determinada actividade, notifica a Comissão e informa-a de todos os factos pertinentes, nomeadamente de quaisquer leis, regulamentos, disposições administrativas ou acordos relativos ao cumprimento das condições mencionadas no n.o 1, quando apropriado em conjunto com a posição tomada por uma autoridade nacional independente com competência relativamente à actividade em causa.
Os contratos destinados a permitir a prestação de uma determinada actividade deixam de estar sujeitos à presente directiva:
- se a Comissão tiver adoptado uma decisão que determine que o n.o 1 é aplicável em conformidade com o n.o 6 e dentro do prazo ali previsto ou
- não tenha adoptado uma decisão relativa a essa aplicabilidade durante esse período.
No entanto, quando o livre acesso a um determinado mercado decorra do primeiro parágrafo do n.o 3 e quando uma autoridade nacional independente com competência relativamente à actividade em causa tenha decidido da aplicabilidade do n.o 1, os contratos destinados a permitir a prestação dessa actividade deixam de estar sujeitos à presente directiva, se a Comissão não tiver determinado a inaplicabilidade desse n.o 1 através de uma decisão adoptada em conformidade com o n.o 6 e no prazo ali previsto.
5. Quando a legislação do Estado-Membro interessado o previr, as entidades adjudicantes podem solicitar à Comissão que determine que o n.o 1 é aplicável a uma determinada actividade através de uma decisão adoptada em conformidade com o n.o 6. Nesse caso, a Comissão informa de imediato o Estado-Membro em causa.
O Estado-Membro, tendo em consideração os n.os 2 e 3, informa a Comissão de todos os factos pertinentes, nomeadamente de quaisquer leis, regulamentos, disposições administrativas ou acordos relativos ao cumprimento das condições mencionadas no n.o 1, quando apropriado em conjunto com a posição tomada por uma autoridade nacional independente com competência relativamente à actividade em causa.
A Comissão pode também dar início ao procedimento de adopção de uma decisão de aplicabilidade do n.o 1 a uma determinada actividade por sua própria iniciativa. Nesse caso, a Comissão informa imediatamente o Estado-Membro interessado.
Se, findo o prazo previsto no n.o 6, a Comissão não tiver adoptado uma decisão relativa à aplicabilidade do n.o 1 a uma determinada actividade, o n.o 1 considera-se aplicável.
6. Para adopção de uma decisão ao abrigo do presente artigo, nos termos do n.o 2 do artigo 68.o, a Comissão dispõe de um prazo de três meses a partir do primeiro dia útil seguinte à data em que tiver recebido a notificação ou o pedido. No entanto, esse prazo pode ser prorrogado uma vez, num máximo de três meses, em casos devidamente justificados, nomeadamente se as informações que figuram na notificação ou no pedido ou nos documentos anexos forem incompletas ou inexactas ou se os factos comunicados sofrerem alterações essenciais. Esta prorrogação é limitada a um mês se uma autoridade nacional independente com competência relativamente à actividade em causa determinar que o n.o 1 é aplicável nos casos referidos no terceiro parágrafo do n.o 4.
Sempre que uma actividade num Estado-Membro determinado seja já objecto de um processo ao abrigo do presente artigo, os pedidos subsequentes relativos a essa mesma actividade que sejam recebidos no mesmo Estado-Membro antes do termo do prazo iniciado para a tomada de decisão sobre o primeiro pedido não são considerados novos processos e serão tratados no quadro do primeiro pedido.
A Comissão aprovará as regras de execução dos n.os 4, 5 e 6 nos termos do n.o 2 do artigo 68.o
Essas regras incluem, pelo menos:
a) A publicação no Jornal Oficial, para informação, da data em que começa a correr o prazo de três meses referido no primeiro parágrafo e, caso esse prazo seja prorrogado, da data da prorrogação e da duração desta;
b) A publicação da eventual aplicabilidade do n.o 1 em conformidade com o disposto no segundo ou no terceiro parágrafos do n.o 4 ou em conformidade com o quarto parágrafo do n.o 5 e
c) As regras de transmissão de eventuais tomadas de posição de uma autoridade independente com competência na matéria em causa, sobre questões pertinentes para efeitos dos n.os 1 e 2.
CAPÍTULO III
Regras aplicáveis aos contratos de serviços
Artigo 31.o
Contratos de serviços enumerados no anexo XVII A
Os contratos que tenham por objecto os serviços referidos no anexo XVII A são adjudicados de acordo com os artigos 34.o a 59.o
Artigo 32.o
Contratos de serviços enumerados no anexo XVII B
Os contratos que tenham por objecto os serviços referidos no anexo XVII B estão sujeitos apenas aos artigos 34.o e 43.o
Artigo 33.o
Contratos mistos que incluam serviços enumerados no anexo XVII A e serviços enumerados no anexo XVII B
Os contratos que tenham simultaneamente por objecto a prestação de serviços referidos no anexo XVII A e de serviços referidos no anexo XVII B são adjudicados de acordo com os artigos 34.o a 59.o quando o valor dos serviços referidos no anexo XVII A for superior ao valor dos serviços referidos no anexo XVII B. Nos restantes casos, serão adjudicados de acordo com os artigos 34.o e 43.o
CAPÍTULO IV
Regras específicas relativas ao caderno de encargos e aos documentos do contrato
Artigo 34.o
Especificações técnicas
1. As especificações técnicas definidas no ponto 1 do anexo XXI devem constar dos documentos do concurso, tal como o anúncio, o caderno de encargos ou os documentos complementares. Sempre que possível, essas especificações técnicas devem ser estabelecidas por forma a ter em conta os critérios de acessibilidade para as pessoas com deficiência ou da concepção para todos os utilizadores.
2. As especificações técnicas devem permitir o acesso dos proponentes em condições de igualdade e não criar obstáculos injustificados à abertura dos contratos públicos à concorrência.
3. Sem prejuízo das regras técnicas nacionais vinculativas, desde que compatíveis com o direito comunitário, as especificações técnicas devem ser formuladas:
a) Seja por referência a especificações técnicas definidas no anexo XXI e, por ordem de preferência, a normas nacionais que transponham normas europeias, a homologações técnicas europeias, a especificações técnicas comuns, a normas internacionais, a qualquer outro referencial técnico estabelecido pelos organismos europeus de normalização ou, caso aquele não exista, a normas nacionais, a homologações técnicas nacionais ou a especificações técnicas nacionais em matéria de concepção, cálculo e execução de obras, bem como de utilização de materiais. Cada referência será acompanhada da menção "ou equivalente";
b) Seja em termos de desempenho ou de exigências funcionais, podendo estas últimas incluir características ambientais. Devem, todavia, ser suficientemente precisas para permitir aos proponentes determinar o objecto do contrato e às entidades adjudicantes escolher o adjudicatário;
c) Seja em termos do desempenho ou das exigências funcionais a que se refere a alínea b), remetendo, como meio de presunção de conformidade com esse desempenho ou essas exigências funcionais, para as especificações a que se refere a alínea a);
d) Seja por referência às especificações a que se refere a alínea a) para determinadas características e por referência ao desempenho ou às exigências funcionais a que se refere a alínea b) para outras características.
4. Sempre que as entidades adjudicantes recorrerem à possibilidade de remeter para as especificações mencionadas na alínea a) do n.o 3, não poderão rejeitar uma proposta com o fundamento de que os produtos e serviços dela constantes não estão em conformidade com as suas especificações técnicas de referência, se o proponente demonstrar, na sua proposta, por qualquer meio adequado e suficiente para a entidade adjudicante, que as soluções apresentadas satisfazem de modo equivalente as exigências definidas nas especificações técnicas.
Um meio adequado pode ser um dossier técnico do fabricante ou um relatório de ensaio de um organismo aprovado.
5. Sempre que as entidades adjudicantes recorrerem à possibilidade prevista no n.o 3 de estabelecer regras em termos de desempenho ou de exigências funcionais, não poderão rejeitar uma proposta de produtos, serviços ou obras que esteja em conformidade com uma norma nacional que transponha uma norma europeia, com uma homologação técnica europeia, com uma especificação técnica comum, com uma norma internacional ou com um referencial técnico estabelecido por um organismo europeu de normalização, se estas especificações corresponde ao desempenho ou cumprem as exigências funcionais por si impostos.
Cabe ao proponente demonstrar na sua proposta, por qualquer meio adequado e suficiente para a entidade adjudicante, que o produto, o serviço ou a obra conforme com a norma correspondem ao desempenho ou cumprem as exigências funcionais da entidade adjudicante.
Um meio adequado pode ser um dossier técnico do fabricante ou um relatório de ensaio de um organismo aprovado.
6. Sempre que as entidades adjudicantes impuserem características ambientais em termos de desempenho ou de requisitos funcionais, tal como previstas na alínea b) do n.o 3, podem utilizar as especificações pormenorizadas ou, em caso de necessidade, partes destas, tal como definidas pelos rótulos ecológicos europeu ou (pluri) nacionais ou por qualquer outro rótulo ecológico, desde que:
- essas especificações sejam adequadas para definir as características dos fornecimentos ou serviços a que se refere o contrato,
- os requisitos do rótulo sejam elaborados com base numa informação científica,
- os rótulos ecológicos sejam adoptados por um processo em que possam participar todas as partes interessadas, como os organismos governamentais, os consumidores, os fabricantes, os distribuidores e as organizações ambientais e
- sejam acessíveis a todas as partes interessadas.
As entidades adjudicantes podem indicar que se presume que os produtos ou serviços munidos do rótulo ecológico satisfazem as especificações técnicas definidas no caderno de encargos; devem aceitar qualquer outro meio de prova adequado, como um dossier técnico do fabricante ou um relatório de ensaio de um organismo aprovado.
7. "Organismos aprovados", na acepção do presente artigo, são os laboratórios de ensaio ou de calibragem e os organismos de inspecção e de certificação conformes com as normas europeias aplicáveis.
As entidades adjudicantes aceitarão certificados de organismos aprovados estabelecidos noutros Estados-Membros.
8. A menos que o objecto de contrato o justifique, as especificações técnicas não podem fazer referência a um fabricante ou proveniência determinados, um processo específico, a marcas comerciais, patentes ou tipos, nem a uma origem ou produção determinada que tenham por efeito favorecer ou eliminar determinados operadores económicos ou determinados produtos. Tal referência será autorizada, a título excepcional, no caso de não ser possível uma descrição suficientemente precisa e inteligível do objecto do contrato nos termos dos n.os 3 e 4; essa menção ou referência deve ser acompanhada dos termos "ou equivalente".
Artigo 35.o
Comunicação das especificações técnicas
1. As entidades adjudicantes comunicam aos operadores económicos interessados na obtenção de um contrato as especificações técnicas regularmente referidas nos seus contratos de fornecimento, de empreitada de obras ou de serviços, ou as especificações técnicas para que tencionem fazer remissão nos contratos que sejam objecto de anúncios periódicos indicativos, na acepção do n.o 1 do artigo 41.o
2. Quando essas especificações técnicas estiverem definidas em documentos a que os operadores económicos interessados possam ter acesso, considera-se suficiente a indicação da respectiva referência.
Artigo 36.o
Variantes
1. Quando o critério de adjudicação for o da proposta economicamente mais vantajosa, as entidades adjudicantes podem tomar em consideração as variantes apresentadas por um proponente que satisfaçam os requisitos mínimos por elas exigidos.
As entidades adjudicantes devem precisar, no caderno de encargos, se autorizam ou não as variantes e, quando as autorizarem, os requisitos mínimos que as variantes devem satisfazer, bem como as regras para a sua apresentação.
2. Nos processos de adjudicação de contratos de fornecimento ou de serviços, as entidades adjudicantes que tenham aceite variantes nos termos do n.o 1 não podem recusar uma variante pelo simples facto de esta poder conduzir, caso seja escolhida, a um contrato de serviços em vez de um contrato de fornecimento, ou a um contrato de fornecimento em vez de um contrato de serviços.
Artigo 37.o
Subcontratação
No caderno de encargos, a entidade adjudicante pode solicitar, ou ser obrigado por um Estado-Membro a solicitar, ao proponente que indique na proposta qual a parte do contrato que tenciona subcontratar com terceiros, bem como quais os subcontratantes propostos. Esta indicação não interfere na questão da responsabilidade do operador económico principal.
Artigo 38.o
Condições de execução do contrato
As entidades adjudicantes podem fixar condições especiais de execução do contrato desde que as mesmas sejam compatíveis com o direito comunitário e sejam indicadas no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso ou no caderno de encargos. As condições de execução de um contrato podem visar considerações de índole social e ambiental.
Artigo 39.o
Obrigações relativas à fiscalidade, à protecção do ambiente e às disposições em matéria de protecção e condições de trabalho
1. A entidade adjudicante pode indicar, ou ser obrigado por um Estado-Membro a indicar, no caderno de encargos, o organismo ou os organismos junto dos quais os candidatos ou proponentes podem obter as informações pertinentes sobre obrigações relativas à fiscalidade, à protecção do ambiente e às disposições em matéria de protecção e condições de trabalho em vigor no Estado-Membro, à região ou localidade em que as prestações irão ser realizadas e que serão aplicáveis aos trabalhos efectuados no estaleiro ou aos serviços prestados durante a execução do contrato.
2. A entidade adjudicante que fornecer as informações referidas no n.o 1 deve solicitar aos proponentes ou candidatos no processo de adjudicação que indiquem terem tomado em consideração, ao elaborarem as respectivas propostas, as obrigações relativas às disposições em matéria de protecção e condições de trabalho em vigor no local em que a prestação irá ser realizada.
O primeiro parágrafo não prejudica a aplicação do artigo 57.o
CAPÍTULO V
Procedimentos
Artigo 40.o
Utilização de concursos públicos, concursos limitados e procedimentos por negociação
1. Para celebrarem os seus contratos de fornecimento, de empreitada de obras e de serviços, as entidades adjudicantes aplicam os processos adoptados para os efeitos da presente directiva.
2. As entidades adjudicantes podem escolher qualquer dos processos referidos nas alíneas a), b) ou c) do n.o 9 do artigo 1.o, desde que, sob reserva do disposto no n.o 3, tenha sido aberto concurso nos termos do artigo 42.o
3. As entidades adjudicantes podem recorrer a um processo sem prévia abertura de concurso nos seguintes casos:
a) Quando não forem apresentadas propostas, propostas adequadas ou candidaturas em resposta a um processo com abertura prévia de concurso, desde que as condições iniciais do contrato não sejam substancialmente alteradas;
b) Sempre que um contrato seja celebrado apenas para fins de investigação, experimentação, estudo ou desenvolvimento, e não com a finalidade de assegurar a rendibilidade ou amortização dos custos de investigação e desenvolvimento, e na medida em que a celebração de um contrato desse tipo não obste à abertura de concursos para contratos subsequentes com os mesmos objectivos;
c) Quando, por motivos técnicos, artísticos ou atinentes à protecção de direitos de exclusividade, o contrato só possa ser executado por um operador económico determinado;
d) Na medida do estritamente necessário, quando, por motivo imperioso resultante de acontecimentos imprevisíveis para as entidades adjudicantes, não possam ser respeitados os prazos exigidos pelos concursos públicos e limitados ou pelos procedimentos de negociação com abertura prévia de concurso;
e) No caso de contratos de fornecimento para entregas complementares efectuadas pelo fornecedor inicial e destinadas, quer à substituição parcial de produtos ou instalações de uso corrente, quer à ampliação de produtos ou instalações existentes, caso a mudança de fornecedor obrigue a entidade adjudicante a adquirir material com características técnicas diferentes, originando incompatibilidades ou dificuldades técnicas desproporcionadas de utilização e manutenção;
f) Relativamente a obras ou serviços complementares que não constem do projecto inicialmente adjudicado nem do primeiro contrato celebrado e que se tenham tornado necessários, na sequência de uma circunstância imprevista, para a execução do contrato, na condição de o adjudicatário ser o empreiteiro ou o prestador de serviços que executa o contrato inicial:
- quando essas obras ou esses serviços complementares não possam ser técnica ou economicamente separados do objecto do contrato principal sem grande inconveniente para as entidades adjudicantes ou
- quando essas obras ou esses serviços complementares, embora possam ser separados do objecto do contrato inicial, sejam absolutamente necessários para o seu aperfeiçoamento;
g) No caso de contratos de empreitada de obras, relativamente a obras novas que consistam na repetição de obras similares confiadas ao empreiteiro adjudicatário de um primeiro contrato celebrado pelas mesmas entidades adjudicantes, desde que essas obras estejam em conformidade com um projecto de base e que esse projecto tenha sido objecto de um primeiro contrato celebrado após realização de concurso; a possibilidade de recurso a este procedimento deve ser indicada aquando da abertura do concurso para o primeiro projecto, devendo o custo total previsto das obras subsequentes ser tomado em consideração pelas entidades adjudicantes para efeitos da aplicação dos artigos 16.o e 17.o;
h) Relativamente a fornecimentos cotados e adquiridos num mercado de produtos de base;
i) Relativamente a contratos a celebrar com base num acordo-quadro, desde que seja cumprida a condição referida no n.o 2 do artigo 14.o;
j) Em relação a aquisições de oportunidade, em que seja possível adquirir fornecimentos aproveitando uma ocasião particularmente vantajosa que se tenha apresentado num período de tempo muito curto, cujo preço seja consideravelmente inferior aos preços normalmente praticados no mercado;
k) Relativamente à aquisição de produtos em condições particularmente vantajosas, seja a fornecedores que cessem definitivamente a sua actividade comercial, seja a liquidatários ou administradores de falência, acordo judicial ou outro processo da mesma natureza previsto nas legislações ou regulamentações nacionais;
l) Quando o contrato de serviços em causa surja na sequência de um concurso para trabalhos de concepção organizado nos termos da presente directiva e, de acordo com as regras aplicáveis, o adjudicatário tenha de ser o ou um dos vencedores desse concurso; neste último caso, todos os vencedores do concurso deverão ser convidados a participar nas negociações.
CAPÍTULO VI
Regras de publicidade e de transparência
Secção 1
Publicação dos anúncios
Artigo 41.o
Anúncios periódicos indicativos e anúncios relativos à existência de um sistema de qualificação
1. As entidades adjudicantes darão a conhecer, pelo menos anualmente, por meio de um anúncio periódico indicativo conforme com o anexo XV A, publicado pela Comissão ou por elas próprias, no seu "perfil de adquirente", tal como previsto na alínea b) do ponto 2 do anexo XX:
a) Quanto aos fornecimentos, o valor total estimado dos contratos ou dos acordos-quadro, por grupos de produtos, que tencionam celebrar durante os 12 meses subsequentes, e cujo valor total estimado, tendo em conta os artigos 16.o e 17.o, seja igual ou superior a 750000 EUR.
Os grupos de produtos devem ser estabelecidos pelas entidades adjudicantes mediante referência às posições do CPV;
b) Quanto aos serviços, o valor total estimado dos contratos ou dos acordos-quadro, para cada categoria de serviços enumerada no anexo XVII A que tencionam celebrar durante os 12 meses subsequentes, e cujo valor total estimado, tendo em conta os artigos 16.o e 17.o, for igual ou superior a 750000 EUR;
c) Quanto às empreitadas de obras, as características essenciais dos contratos ou acordos-quadro que tencionam celebrar nos 12 meses subsequentes e cujo valor estimado for igual ou superior ao limiar estabelecido no artigo 16.o, tendo em conta o artigo 17.o
Os anúncios previstos nas alíneas a) e b) serão enviados à Comissão ou publicados no perfil de adquirente o mais rapidamente possível após o início do exercício orçamental.
O anúncio previsto na alínea c) será enviado à Comissão ou publicado no perfil de adquirente o mais rapidamente possível depois de tomada a decisão de autorização do programa em que se inserem os contratos de empreitada de obras ou os acordos-quadro que as entidades adjudicantes tencionam celebrar.
As entidades adjudicantes que publiquem o anúncio periódico indicativo no seu perfil de adquirente enviarão à Comissão, por meio electrónico em conformidade com o formato e as modalidades de envio dos anúncios por via electrónica indicadas no ponto 3 do anexo XX, um anúncio que refira a publicação daquele anúncio periódico indicativo no referido perfil de adquirente.
A publicação dos anúncios referidos nas alíneas a), b) e c) só é obrigatória quando as entidades adjudicantes recorrerem à possibilidade de reduzir os prazos de recepção das propostas prevista no n.o 4 do artigo 45.o
O presente número não se aplica aos procedimentos sem abertura prévia de concurso.
2. As entidades adjudicantes podem, nomeadamente, publicar ou fazer publicar pela Comissão anúncios periódicos indicativos relativos a grandes projectos, sem repetir as informações que já tenham sido incluídas em anúncio periódico indicativo anterior, desde que seja claramente referido que aqueles anúncios constituem anúncios adicionais.
3. Sempre que as entidades adjudicantes optarem por estabelecer um sistema de qualificação nos termos do artigo 53.o, o sistema deve ser objecto de um anúncio nos termos do anexo XIV, indicando o objectivo do sistema de qualificação e as modalidades de acesso às regras que o regem. Se o sistema tiver uma duração superior a três anos, o anúncio deve ser publicado anualmente. Se o sistema tiver uma duração inferior, basta um anúncio inicial.
Artigo 42.o
Anúncios utilizados como meio de abertura de concurso
1. No caso de contratos de fornecimento, de empreitadas de obras ou de serviços, a abertura de um concurso pode ser efectuada:
a) Através de anúncio periódico indicativo nos termos do anexo XV A; ou
b) Através de anúncio relativo à existência de um sistema de qualificação nos termos do anexo XIV; ou
c) Através de anúncio de concurso nos termos do anexo XIII, parte A, B ou C.
2. No caso dos sistemas de aquisição dinâmicos, a abertura do concurso para o sistema efectua-se através do anúncio de concurso referido na alínea c) do n.o 1, enquanto a abertura do concurso para os contratos baseados nesses sistemas se efectua através do anúncio de concurso simplificado referido na parte D do anexo XIII.
3. Sempre que a abertura do concurso seja efectuada através de anúncio periódico indicativo, o anúncio deve:
a) Referir especificamente os fornecimentos, as empreitadas de obras ou os serviços que serão objecto do contrato a celebrar;
b) Mencionar que esse contrato será adjudicado mediante concurso limitado ou procedimento por negociação, sem publicação posterior de anúncio de concurso, e convidar os operadores económicos a manifestar o seu interesse por escrito; e
c) Ter sido publicado nos termos do anexo XX, no máximo 12 meses antes da data de envio do convite a que se refere o n.o 5 do artigo 47.o A entidade adjudicante deve igualmente respeitar os prazos previstos no artigo 45.o
Artigo 43.o
Anúncios de adjudicação
1. As entidades adjudicantes que tenham adjudicado um contrato ou celebrado um acordo-quadro enviarão um anúncio de adjudicação nos termos do anexo XVI. Esse anúncio será enviado em condições a definir pela Comissão nos termos do n.o 2 do artigo 68.o no prazo de dois meses após a adjudicação do contrato ou a celebração do acordo-quadro.
No caso de contratos celebrados ao abrigo de acordos-quadro na acepção do n.o 2 do artigo 14.o, as entidades adjudicantes estão dispensadas de enviar o anúncio dos resultados de cada adjudicação feita com base nesse acordo.
As entidades adjudicantes enviarão um anúncio de adjudicação baseada num sistema de aquisição dinâmico no prazo de dois meses após a adjudicação de cada contrato. Podem, contudo, agrupar esses anúncios por trimestre. Nesse caso, enviarão os anúncios agrupados, no prazo de dois meses após o fim de cada trimestre.
2. As informações prestadas em conformidade com o anexo XVI e destinadas a publicação, serão publicadas nos termos do anexo XX. Ao fazê-lo, a Comissão respeitará o carácter comercial sensível que possa ser alegado pelas entidades adjudicantes aquando da comunicação dessas informações, no que se refere ao número de propostas recebidas, à identidade dos operadores económicos e aos preços.
3. Tratando-se de adjudicação de serviços de investigação e desenvolvimento através de processo sem abertura de concurso, nos termos da alínea b) do n.o 3 do artigo 40.o, as entidades adjudicantes podem limitar as informações a dar, quanto à natureza e à quantidade dos serviços prestados, nos termos do anexo XVI, à menção "serviços de investigação e desenvolvimento".
Tratando-se de adjudicação de serviços de investigação e desenvolvimento que não possa fazer-se por procedimento sem abertura de concurso nos termos da alínea b) do n.o 3 do artigo 40.o, as entidades adjudicantes podem limitar as informações a dar, quanto à natureza e à quantidade dos serviços prestados, nos termos do anexo XVI, quando preocupações de sigilo comercial assim o imponham.
Nesses casos, essas entidades adjudicantes assegurarão que as informações circunstanciadas nos termos do presente número sejam, no mínimo, tão circunstanciadas como as contidas no anúncio de abertura de concurso publicado em conformidade com o n.o 1 do artigo 42.o
Se utilizarem um sistema de qualificação, as entidades adjudicantes devem, nesses casos, velar por que as informações publicadas sejam, no mínimo, tão circunstanciadas como a categoria constante da lista dos prestadores de serviços qualificados estabelecida nos termos do n.o 7 do artigo 53.o
4. No caso dos contratos de serviços enumerados no anexo XVII B, as entidades adjudicantes indicarão no anúncio se concordam com a publicação.
5. As informações prestadas nos termos do anexo XVII e assinaladas como não destinadas a publicação só serão publicadas sob forma simplificada por motivos estatísticos e nos termos do anexo XX.
Artigo 44.o
Redacção e modalidades de publicação dos anúncios
1. Os anúncios comportarão as informações a que se referem os anexos XIII, XIV, XV A, XV B e XVI e, se for caso disso, qualquer outra informação considerada útil pela entidade adjudicante, e serão elaborados no formato dos formulários-tipo aprovados pela Comissão nos termos do n.o 2 do artigo 68.o
2. Os anúncios enviados à Comissão pelas entidades adjudicantes serão transmitidos, quer por meios electrónicos, segundo o formato e as modalidades de transmissão indicados no ponto 3 do anexo XX, quer por outros meios.
Os anúncios previstos nos artigos 41.o, 42.o e 43.o serão publicados em conformidade com as características técnicas de publicação indicadas nas alíneas a) e b) do ponto 1 do anexo XX.
3. Os anúncios preparados e enviados por meios electrónicos segundo o formato e as modalidades de transmissão indicados no ponto 3 do anexo XX serão publicados no prazo de cinco dias após o seu envio.
Os anúncios que não forem enviados por meios electrónicos segundo o formato e as modalidades de transmissão indicados no ponto 3 do anexo XX serão publicados no prazo de 12 dias após o seu envio. Em casos excepcionais, porém, e em resposta a um pedido da entidade adjudicante, os anúncios de concurso referidos na alínea c) do n.o 1 do artigo 42.o serão publicados no prazo de cinco dias, desde que tenham sido enviados por fax.
4. Os anúncios de concurso serão publicados na íntegra numa das línguas oficiais da Comunidade, escolhida pela entidade adjudicante, fazendo fé apenas o texto original publicado nessa língua. Será publicado um resumo dos elementos relevantes de cada anúncio nas outras línguas oficiais.
As despesas de publicação dos anúncios pela Comissão serão suportadas pela Comunidade.
5. Os anúncios e o respectivo conteúdo não podem ser publicados, a nível nacional, antes da data do seu envio à Comissão.
Os anúncios publicados a nível nacional não devem incluir outras informações para além das contidas nos anúncios enviados à Comissão ou publicados num perfil de adquirente nos termos do primeiro parágrafo do n.o 1 do artigo 41.o e devem mencionar a data desse envio ou dessa publicação.
Os anúncios periódicos indicativos não podem ser publicados num perfil de adquirente antes do envio à Comissão do anúncio que refere a sua publicação sob essa forma e devem mencionar a data desse envio.
6. As entidades adjudicantes devem estar em condições de comprovar as datas de envio dos anúncios.
7. A Comissão confirmará à entidade adjudicante que as informações apresentadas foram publicadas, indicando a data de publicação. A referida confirmação constitui prova de que a publicação foi efectuada.
8. As entidades adjudicantes podem publicar, em conformidade com os n.os 1 a 7, anúncios de concursos que não estejam sujeitos à exigência de publicação prevista na presente directiva.
Secção 2
Prazos
Artigo 45.o
Prazos de recepção dos pedidos de participação e de recepção das propostas
1. Ao fixarem os prazos de recepção dos pedidos de participação e das propostas, as entidades adjudicantes terão em conta, em especial, a complexidade do contrato e ao tempo necessário à elaboração das propostas, sem prejuízo dos prazos mínimos fixados no presente artigo.
2. Nos concursos públicos, o prazo mínimo para a recepção das propostas é de 52 dias a contar da data de envio do anúncio de concurso.
3. Nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação com prévia publicação de anúncio de concurso, aplicam-se as seguintes disposições:
a) O prazo de recepção dos pedidos de participação, em resposta a um anúncio publicado nos termos da alínea c) do n.o 1 do artigo 42.o ou em resposta a um convite das entidades adjudicantes nos termos do n.o 5 do artigo 47.o, deve ser fixado, regra geral, num mínimo de 37 dias a contar da data em que o anúncio ou o convite tiverem sido enviados, não podendo nunca ser inferior a 22 dias, se o anúncio for enviado por outros meios que não os meios electrónicos ou o fax, ou a 15 dias, se o anúncio tiver sido enviado por esses meios;
b) O prazo de recepção das propostas pode ser fixado de comum acordo entre a entidade adjudicante e os candidatos seleccionados, desde que todos os candidatos disponham de um prazo idêntico para preparar e apresentar as suas propostas;
c) Se for impossível chegar a acordo sobre o prazo de recepção das propostas, a entidade adjudicante fixará, regra geral, um prazo de 24 dias no mínimo, e, em todo o caso, nunca inferior a 10 dias a contar da data do convite para apresentação de propostas.
4. Caso as entidades adjudicantes tenham publicado um anúncio periódico indicativo contemplado no n.o 1 do artigo 41.o, nos termos do anexo XX, o prazo mínimo para a recepção das propostas nos concursos públicos deve ser fixado, regra geral, num mínimo de 36 dias, não podendo, porém, em caso algum, ser inferior a 22 dias a contar da data de envio do anúncio.
Tais prazos reduzidos são permitidos desde que o anúncio periódico indicativo, para além das informações exigidas na parte I do anexo XV A, tenha incluído todas as informações exigidas na parte II do anexo, na medida em que estas informações estejam disponíveis à data de publicação do anúncio e o anúncio tenha sido enviado para publicação entre um mínimo de 52 dias e um máximo de 12 meses antes da data de envio do anúncio de concurso previsto na alínea c) do n.o 1 do artigo 42.o
5. Se os anúncios forem preparados e enviados por meios electrónicos segundo o formato e as modalidades de transmissão indicados no ponto 3 do anexo XX, os prazos de recepção dos pedidos de participação, nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação, e os prazos de recepção das propostas, nos concursos públicos, poderão ser reduzidos em sete dias.
6. Salvo quando se tratar de um prazo fixado de comum acordo nos termos da alínea b) do n.o 3, é possível uma redução suplementar de cinco dias nos prazos de recepção das propostas nos concursos públicos, nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação, se a entidade adjudicante oferecer acesso livre, directo e completo, por meios electrónicos, ao caderno de encargos e a todos os documentos complementares a partir da data de publicação do anúncio utilizado como meio de abertura de concurso em conformidade com o anexo XX. Este anúncio deve indicar o endereço na Internet em que a documentação está disponível.
7. Nos concursos públicos, o efeito cumulado das reduções previstas nos n.os 4, 5 e 6 não pode em caso algum conduzir a um prazo de recepção das propostas inferior a 15 dias a contar da data de envio do anúncio de concurso.
Todavia, se o anúncio do concurso não tiver sido enviado por fax ou por meios electrónicos, o efeito cumulado das reduções previstas nos n.os 4, 5 e 6 não pode em caso algum, conduzir a um prazo inferior a 22 dias a contar da data de envio do anúncio de concurso, para a recepção das propostas num concurso público.
8. O efeito cumulado das reduções previstas nos n.os 4, 5 e 6 não pode em caso algum conduzir a um prazo inferior a 15 dias a contar da data de envio do anúncio ou do convite para a recepção de pedidos de participação, em resposta a um anúncio publicado nos termos da alínea c) do n.o 1 do artigo 42.o ou em resposta a um convite das entidades adjudicantes nos termos do n.o 5 do artigo 47.o
Nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação, o efeito cumulado das reduções previstas nos n.os 4, 5 e 6 não pode em caso algum conduzir a um prazo de recepção das propostas inferior a 10 dias a contar da data do convite para apresentação de propostas, salvo quando se tratar de um prazo fixado de comum acordo nos termos da alínea b) do n.o 3.
9. Se, por qualquer motivo, o caderno de encargos e os documentos ou informações complementares, embora solicitados em tempo útil, não tenham sido fornecidos nos prazos fixados nos artigos 46.o e 47.o, ou quando as propostas só puderem ser apresentadas após visita às instalações ou consulta no local dos documentos anexos ao caderno de encargos, os prazos de recepção das propostas, salvo quando se tratar de um prazo fixado de comum acordo nos termos da alínea b) do n.o 3, devem ser prorrogados por forma a que todos os operadores económicos em causa possam tomar conhecimento de todas as informações necessárias para a elaboração das propostas.
10. Apresenta-se no anexo XXII um quadro recapitulativo dos prazos fixados no presente artigo.
Artigo 46.o
Concursos públicos: cadernos de encargos, documentos e informações complementares
1. Nos concursos públicos, se as entidades adjudicantes não oferecerem acesso livre, directo e completo por meios electrónicos, em conformidade com o n.o 6 do artigo 45.o, ao caderno de encargos e a todos os documentos complementares, os cadernos de encargos e os documentos complementares serão enviados aos operadores económicos no prazo de seis dias a contar da recepção do pedido, desde que este tenha sido efectuado atempadamente antes da data de apresentação das propostas.
2. As informações complementares sobre os cadernos de encargos serão comunicadas pelas entidades adjudicantes ou pelos serviços competentes no prazo máximo de seis dias antes da data-limite fixada para a recepção das propostas, desde que tenham sido solicitadas em tempo útil.
Artigo 47.o
Convites para apresentação de propostas ou para negociação
1. Nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação, as entidades adjudicantes convidarão, simultaneamente e por escrito, os candidatos seleccionados a apresentar as suas propostas ou a negociar. O convite aos candidatos compreenderá:
- um exemplar do caderno de encargos e de todos os documentos complementares, ou
- uma referência ao acesso ao caderno de encargos e aos documentos indicados no primeiro travessão, quando estes sejam directamente disponibilizados por meios electrónicos em conformidade com o n.o 6 do artigo 45.o
2. Se a entidade que disponibilizar o caderno de encargos e/ou os documentos complementares não for a entidade adjudicante responsável pelo processo de adjudicação, o convite deve precisar o endereço do serviço em que esse caderno de encargos e esses documentos podem ser solicitados e, se for caso disso, a data-limite para os pedir, bem como o montante e as formas de pagamento da quantia a desembolsar para a obtenção dos documentos em causa. Os serviços competentes enviarão essa documentação aos operadores económicos sem demora após recepção do seu pedido.
3. As informações complementares sobre os cadernos de encargos ou os documentos complementares serão comunicados pelas entidades adjudicantes ou pelos serviços competentes no prazo máximo de seis dias antes da data-limite fixada para a recepção das propostas, desde que tenham sido solicitados atempadamente.
4. Além disso, o convite incluirá, pelo menos:
a) Se for caso disso, o prazo para solicitar os documentos adicionais, bem como o montante e as formas de pagamento da quantia eventualmente a desembolsar para a obtenção desses documentos;
b) A data-limite de recepção das propostas, o endereço para o qual devem ser enviadas e a ou as línguas em que devem ser redigidas;
c) Uma referência ao anúncio de concurso eventualmente publicado;
d) A indicação dos documentos eventualmente a juntar;
e) Os critérios de adjudicação, caso não figurem no anúncio sobre a existência de um sistema de qualificação utilizado como meio de abertura de concurso;
f) A ponderação relativa dos critérios para a adjudicação do contrato, ou, se for caso disso, a ordem de importância desses critérios, caso não constem do anúncio de contrato, do anúncio sobre a existência de um sistema de qualificação ou do caderno de encargos.
5. Se a abertura do concurso tiver sido efectuada através de um anúncio periódico indicativo, as entidades adjudicantes convidarão posteriormente todos os candidatos a confirmarem o seu interesse com base em informações pormenorizadas sobre o contrato em causa, antes de dar início à selecção dos proponentes ou dos participantes numa negociação.
Esse convite incluirá, pelo menos, as informações seguintes:
a) Natureza e quantidade, incluindo todas as opções relativas a contratos complementares e, se possível, calendário provisório para o exercício dessas opções; no caso de contratos renováveis, natureza, quantidade e, se possível, calendário provisório de publicação dos anúncios de concurso posteriores para as empreitadas de obras, os fornecimentos ou os serviços que devam constituir o objecto do contrato;
b) Tipo de processo: concurso limitado ou procedimento por negociação;
c) Se necessário, data em que se iniciará ou concluirá a entrega dos fornecimentos, a execução das empreitadas de obras ou a prestação dos serviços;
d) Endereço e data-limite para a apresentação dos pedidos de obtenção de um convite para apresentação de propostas, bem como a ou as línguas autorizadas para a sua apresentação;
e) Endereço da entidade responsável pela adjudicação e pela prestação das informações necessárias à obtenção do caderno de encargos e de outros documentos;
f) Condições de carácter económico e técnico, garantias financeiras e informações exigidas aos operadores económicos;
g) Montante e formas de pagamento da quantia eventualmente a pagar para a obtenção da documentação relativa às propostas;
h) Forma do contrato que é objecto do anúncio de concurso: aquisição, locação financeira, locação ou locação-venda, ou várias destas formas; e
i) Critérios para a adjudicação do contrato, bem como a respectiva ponderação, ou, se for caso disso, a ordem de importância desses critérios, caso tais informações não constem do anúncio indicativo, do caderno de encargos ou do convite para apresentação de propostas ou para negociação.
Secção 3
Comunicações e informações
Artigo 48.o
Regras aplicáveis às comunicações
1. Todas as comunicações e trocas de informações mencionadas no presente Título podem ser efectuadas, à escolha da entidade adjudicante, por carta, fax, meios electrónicos em conformidade com os n.os 4 e 5, telefone nos casos e nas condições referidas no n.o 6, ou por uma combinação desses meios.
2. O meio de comunicação escolhido deverá estar geralmente disponível e, por conseguinte, não poderá restringir o acesso dos operadores económicos ao processo de adjudicação.
3. As comunicações, as trocas e o arquivo de informações serão feitos de forma a garantir que a integridade dos dados e a confidencialidade das propostas e dos pedidos de participação sejam preservadas e que as entidades adjudicantes só tomem conhecimento do conteúdo das propostas e dos pedidos de participação depois de expirado o prazo previsto para a sua apresentação.
4. Os instrumentos a utilizar para a comunicação por meios electrónicos, bem como as suas características técnicas, não devem ser discriminatórios, devem estar em geral disponíveis e ser compatíveis com os produtos de uso corrente no domínio da tecnologia de informação e da comunicação.
5. Aos dispositivos de transmissão e de recepção electrónica de propostas e aos dispositivos de recepção electrónica de pedidos de participação são aplicáveis as seguintes regras:
a) Os interessados devem dispor de informações sobre as especificações necessárias à apresentação electrónica das propostas e pedidos de participação, incluindo a cifragem, devendo, além disso, os dispositivos de recepção electrónica das propostas e pedidos de participação satisfazer os requisitos do anexo XXIV;
b) Os Estados-Membros podem, nos termos do artigo 5.o da Directiva 1999/93/CE, exigir que as propostas electrónicas sejam acompanhadas de uma assinatura electrónica avançada em conformidade com o n.o 1 do referido artigo;
c) Os Estados-Membros podem introduzir ou manter regimes de acreditação voluntária destinados a aumentar os níveis da prestação de serviços de certificação para esses dispositivos;
d) Antes de expirar o prazo fixado para a apresentação das propostas ou dos pedidos de participação, os proponentes ou candidatos devem apresentar os documentos, certificados e declarações, exigíveis nos termos dos n.os 2 e 3 do artigo 52.o e dos artigos 53.o e 54.o, que não existam em formato electrónico.
6. As seguintes regras são aplicáveis à transmissão de pedidos de participação:
a) Os pedidos de participação nos processos de adjudicação de contratos podem ser feitos por escrito ou por telefone;
b) Quando os pedidos de participação forem feitos por telefone, deve ser enviada uma confirmação por escrito antes de expirar o prazo fixado para a sua recepção;
c) As entidades adjudicantes podem exigir que os pedidos de participação feitos por fax sejam confirmados por correio ou por meios electrónicos, se isso for necessário para efeitos de prova legal. Nesse caso, essa exigência e o prazo para envio da confirmação por correio ou por meios electrónicos devem ser referidos pela entidade adjudicante no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso ou no convite referido no n.o 5 do artigo 47.o
Artigo 49.o
Informação dos requerentes de qualificação, dos candidatos e dos proponentes
1. As entidades adjudicantes informarão no mais breve prazo os operadores económicos participantes das decisões tomadas relativamente à celebração de um acordo-quadro, à adjudicação de um contrato ou à admissão num sistema de aquisição dinâmico, incluindo os motivos pelos quais tenham decidido renunciar à celebração de um acordo-quadro ou à adjudicação de um contrato para o qual fora aberto concurso ou pelos quais tenham decidido recomeçar o processo, ou à implementação de um sistema de aquisição dinâmico; esta informação será dada por escrito se for feito um pedido nesse sentido às entidades adjudicantes.
2. As entidades adjudicantes comunicarão, a pedido do interessado e no mais breve prazo:
- aos candidatos excluídos, os motivos da exclusão da sua candidatura,
- aos proponentes excluídos, os motivos da exclusão da sua proposta, incluindo, nos casos a que se referem os n.os 4 e 5 do artigo 34.o, os motivos da sua decisão de não equivalência ou da sua decisão de que a obra, o produto ou ou o serviço não corresponde ao desempenho ou não cumpre as exigências formais,
- aos proponentes que tiverem apresentado uma proposta admissível, as características e vantagens relativas da proposta seleccionada, bem como o nome do adjudicatário ou das partes no acordo-quadro.
Estes prazos não podem nunca exceder 15 dias a contar da recepção de um pedido escrito.
No entanto, as entidades adjudicantes podem decidir que certas informações, relativas à adjudicação dos contratos ou à celebração de acordos-quadro ou à admissão num sistema de aquisição dinâmico referidas no n.o 1, não sejam comunicadas, quando a sua divulgação possa obstar à aplicação da lei, ser contrária ao interesse público, lesar os legítimos interesses comerciais de operadores económicos específicos públicos ou privados, incluindo o operador económico adjudicatário, ou prejudicar a concorrência leal entre operadores económicos.
3. As entidades adjudicantes que estabeleçam e giram um sistema de qualificação deverão informar os requerentes, no prazo de seis meses, da sua decisão quanto à respectiva qualificação.
Se a decisão de qualificação demorar mais de quatro meses a contar da data de entrega do pedido de qualificação, a entidade adjudicante deverá informar o requerente, nos dois meses seguintes a essa entrega, das razões que justificam uma prorrogação do prazo e da data em que o seu pedido será aceite ou recusado.
4. Os requerentes cuja qualificação seja recusada deverão ser informados dessa decisão e das suas razões no mais breve prazo, que não poderá nunca exceder 15 dias após a data da decisão. As razões devem basear-se nos critérios de qualificação referidos no n.o 2 do artigo 53.o
5. As entidades adjudicantes que estabeleçam e operem um sistema de qualificação só podem pôr termo à qualificação de um operador económico por razões baseadas nos critérios referidos no n.o 2 do artigo 53.o A intenção de pôr termo à qualificação deverá ser previamente notificada, por escrito, ao operador económico, pelo menos 15 dias antes da data prevista para pôr termo à qualificação, indicando a razão ou razões que justificam essa intenção.
Artigo 50.o
Informações a conservar sobre as adjudicações
1. As entidades adjudicantes conservarão as informações adequadas sobre cada contrato por forma a poderem justificar posteriormente as decisões relativas:
a) À qualificação e selecção dos operadores económicos, bem como à adjudicação;
b) Ao recurso a processos sem concurso prévio, nos termos do n.o 3 do artigo 40.o;
c) À não aplicação do disposto nos capítulos III a VI do presente título por força das derrogações previstas no capítulo II do título I e no capítulo II do presente título.
As entidades adjudicantes tomarão as medidas adequadas para documentar o desenrolar dos processos de adjudicação efectuados por meios electrónicos.
2. Estas informações deverão ser conservadas durante, pelo menos, quatro anos após a data de adjudicação, a fim de que a entidade adjudicante possa fornecer à Comissão, durante esse período, as informações necessárias que aquela instituição solicitar.
CAPÍTULO VII
Desenrolar do processo
Artigo 51.o
Disposições gerais
1. Para fins de selecção dos participantes nos processos de adjudicação:
a) As entidades adjudicantes que tenham previsto regras e critérios de exclusão de proponentes ou candidatos em conformidade com o disposto nos n.os 1, 2 ou 4 do artigo 54.o, excluirão os operadores económicos abrangidos por tais regras e critérios;
b) As entidades adjudicantes seleccionarão os proponentes e candidatos em conformidade com as regras e critérios objectivos fixados nos termos do artigo 54.o;
c) Nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação com convite à apresentação de propostas, as entidades adjudicantes reduzirão, se for caso disso e nos termos do artigo 54.o, o número de candidatos seleccionados de acordo com o disposto nas alíneas a) e b).
2. Sempre que a abertura de um concurso seja efectuada através de um anúncio relativo à existência de um sistema de qualificação, e para efeitos de selecção dos participantes nos processos de adjudicação que são objecto de abertura de concurso, as entidades adjudicantes:
a) Qualificarão os operadores económicos nos termos do disposto no artigo 53.o;
b) Aplicarão a esses operadores económicos as disposições do n.o 1 que sejam pertinentes para os concursos limitados e os procedimentos por negociação.
3. As entidades adjudicantes verificarão a conformidade das propostas apresentadas pelos proponentes assim seleccionados com as regras e exigências aplicáveis às propostas e adjudicarão o contrato com base nos critérios previstos nos artigos 55.o e 57.o
Secção 1
Qualificação e selecção qualitativa
Artigo 52.o
Reconhecimento mútuo em matéria de condições administrativas, técnicas ou financeiras, bem como relativamente a certificados, testes e justificações
1. Quando seleccionam os participantes num concurso limitado ou num procedimento por negociação, ao decidirem da qualificação ou da actualização dos critérios e das regras de qualificação, as entidades adjudicantes não podem:
a) Impor a determinados operadores económicos condições administrativas, técnicas ou financeiras que não tenham sido impostas a outros;
b) Requerer testes ou justificações que constituam uma duplicação de provas objectivas já disponíveis.
2. Caso exijam a apresentação de certificados emitidos por organismos independentes, que atestem que o operador económico respeita determinadas normas de garantia de qualidade, as entidades adjudicantes reportar-se-ão aos sistemas de garantia de qualidade baseados no conjunto de normas europeias na matéria, certificados por organismos conformes ao conjunto de normas europeias respeitantes à certificação.
As entidades adjudicantes reconhecerão certificados equivalentes de organismos estabelecidos noutros Estados-Membros. Aceitarão ainda outras provas de medidas equivalentes de garantia de qualidade apresentadas pelos operadores económicos.
3. Relativamente aos contratos de empreitada de obras e aos contratos de serviços e unicamente nos casos apropriados, as entidades adjudicantes podem exigir, a fim de verificar a capacidade técnica do operador económico, a indicação de medidas de gestão ambiental que o operador económico poderá vir a aplicar aquando da execução do contrato. Nestes casos, se as entidades adjudicantes exigirem a apresentação de certificados emitidos por organismos independentes, que atestem que o operador económico respeita determinadas normas de gestão ambiental, reportar-se-ão ao sistema comunitário de gestão ambiental e auditoria (EMAS) ou às normas de gestão ambiental baseadas nas normas europeias ou internacionais pertinentes certificadas por organismos conformes à legislação comunitária ou às normas europeias ou internacionais pertinentes respeitantes à certificação.
As entidades adjudicantes deverão reconhecer certificados equivalentes de organismos estabelecidos noutros Estados-Membros. Aceitarão igualmente outras provas de medidas de gestão ambiental equivalentes apresentadas pelos operadores económicos.
Artigo 53.o
Sistemas de qualificação
1. As entidades adjudicantes podem, se o desejarem, estabelecer e gerir um sistema de qualificação de operadores económicos.
As entidades que estabeleçam ou giram um sistema de qualificação assegurarão que os operadores económicos possam, a todo o momento, solicitar a sua qualificação.
2. O sistema previsto no n.o 1 pode abranger várias fases de qualificação.
Deve ser gerido com base em critérios e regras objectivos definidos pela entidade adjudicante.
Sempre que esses critérios e regras incluam especificações técnicas, aplicam-se as disposições do artigo 34.o Estes critérios e regras podem, se necessário, ser actualizados.
3. Os critérios e as regras de qualificação referidos no n.o 2 podem incluir os critérios de exclusão enumerados no artigo 45.o da Directiva 2004/18/CE, nos termos e condições nele definidos.
Se a entidade adjudicante for um poder público na acepção da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o, estes critérios e regras incluem os critérios de exclusão enumerados no n.o 1 do artigo 45.o da Directiva 2004/18/CE.
4. Se os critérios e regras de qualificação referidos no n.o 2 comportarem exigências relativas à capacidade económica e financeira do operador económico, este pode, eventualmente, recorrer às capacidades de outras entidades, independentemente da natureza jurídica dos laços existentes entre ele próprio e essas entidades. Neste caso, deve provar à entidade adjudicante que disporá desses meios durante todo o período de validade do sistema de qualificação, por exemplo, através da apresentação de um compromisso de tais entidades nesse sentido.
Nas mesmas condições, um agrupamento de operadores económicos, referido no artigo 11.o, pode invocar capacidades dos participantes no agrupamento ou de outras entidades.
5. Se os critérios e regras de qualificação referidos no n.o 2 comportarem exigências relativas à capacidade técnica e/ou profissional do operador económico, este pode, eventualmente, recorrer às capacidades de outras entidades, independentemente da natureza jurídica dos laços existentes entre ele próprio e essas entidades. Neste caso, deve provar à entidade adjudicante que disporá desses meios durante todo o período de validade do sistema de qualificação, por exemplo, através da apresentação de um compromisso de tais entidades de disponibilizarem ao operador económico os recursos necessários.
Nas mesmas condições, um agrupamento de operadores económicos, referido no artigo 11.o, pode recorrer às capacidades dos participantes no agrupamento ou de outras entidades.
6. Os critérios e as regras de qualificação referidos no n.o 2 serão comunicados aos operadores económicos interessados, a pedido destes. A actualização desses critérios e regras será também comunicada aos operadores económicos interessados.
Se uma entidade adjudicante considerar que o sistema de qualificação de determinadas entidades ou organismos terceiros corresponde às suas exigências, comunicará aos operadores económicos interessados os nomes dessas entidades ou desses organismos terceiros.
7. Será conservada uma lista dos operadores económicos qualificados, que pode ser dividida em categorias por tipo de contratos para cuja realização a qualificação é válida.
8. Ao elaborarem e ao operarem um sistema de qualificação, as entidades adjudicantes observarão nomeadamente as disposições do n.o 3 do artigo 41.o relativas aos avisos sobre a existência de um sistema de qualificações, dos n.os 3, 4 e 5 do artigo 49.o relativos à informação a ser fornecida aos operadores económicos que tenham apresentado propostas, o n.o 2 do artigo 51.o relativo à escolha dos participantes quando o concurso seja feito através de um aviso da existência de um sistema de qualificação, e também as disposições do artigo 52.o sobre o reconhecimento mútuo relativo às condições administrativas técnicas ou financeiras e aos certificados, testes e provas.
9. Sempre que a abertura de um concurso seja efectuada através de um anúncio relativo à existência de um sistema de qualificação, os proponentes, no caso de um concurso limitado, ou os participantes, no caso de um procedimento por negociação, serão seleccionados de entre os candidatos qualificados, de acordo com o referido sistema.
Artigo 54.o
Critérios de selecção qualitativa
1. Ao estabelecerem critérios de selecção num concurso público, as entidades adjudicantes devem seguir regras e critérios objectivos que estarão à disposição dos operadores económicos interessados.
2. Ao seleccionarem os candidatos para participação num concurso limitado ou num procedimento por negociação, as entidades adjudicantes devem seguir as regras e os critérios objectivos que definiram e que estarão à disposição dos operadores económicos interessados.
3. Nos concursos limitados e nos procedimentos por negociação, os critérios podem basear-se na necessidade objectiva, por parte da entidade adjudicante, de reduzir o número de candidatos para um nível justificado pela necessidade de equilíbrio entre as características específicas do processo de adjudicação e os meios requeridos para a sua realização. O número de candidatos seleccionados deve, todavia, ter em conta a necessidade de assegurar uma concorrência suficiente.
4. Os critérios referidos nos n.os 1 e 2 podem incluir os critérios de exclusão enumerados no artigo 45.o da Directiva 2004/18/CE, nos termos e condições nele definidos.
Se a entidade adjudicante for um poder público na acepção da alínea a) do n.o 1 do artigo 2.o, os critérios referidos nos n.os 1 e 2 do presente artigo incluem os critérios de exclusão enumerados no n.o 1 do artigo 45.o da Directiva 2004/18/CE.
5. Se os critérios referidos nos n.os 1 e 2 comportarem exigências relativas à capacidade económica e financeira do operador económico, este pode, eventualmente, para determinado contrato, recorrer às capacidades de outras entidades, independentemente da natureza jurídica dos laços existentes entre ele próprio e essas entidades. Neste caso, deve provar à entidade adjudicante que disporá dos meios necessários, por exemplo, através da apresentação de um compromisso de tais entidades para nesse sentido.
Nas mesmas condições, um agrupamento de operadores económicos, referido no artigo 11.o, pode recorrer às capacidades dos participantes no agrupamento ou de outras entidades.
6. Se os critérios referidos nos n.os 1 e 2 comportarem exigências relativas à capacidade técnica e/ou profissional do operador económico, este pode, eventualmente, para determinado contrato, recorrer às capacidades de outras entidades, independentemente da natureza jurídica dos laços existentes entre ele próprio e essas entidades. Neste caso, deve provar à entidade adjudicante que, para a execução do contrato, disporá dos meios necessários, por exemplo, através da apresentação de um compromisso de tais entidades de disponibilizarem ao operador económico os recursos necessários.
Nas mesmas condições, um agrupamento de operadores económicos, referido no artigo 11.o, pode recorrer às capacidades dos participantes no agrupamento ou de outras entidades.
Secção 2
Adjudicação do contrato
Artigo 55.o
Critérios de adjudicação
1. Sem prejuízo das disposições legislativas, regulamentares ou administrativas nacionais relativas à remuneração de determinados serviços, os critérios em que as entidades adjudicantes se devem basear para a adjudicação são os seguintes:
a) Quando a adjudicação for feita à proposta economicamente mais vantajosa do ponto de vista da entidade adjudicante, diversos critérios ligados ao objecto do contrato em questão: por exemplo, prazo de entrega ou de execução, custo de utilização, rendibilidade, qualidade, características estéticas e funcionais, características ambientais, valor técnico, serviço pós-venda e assistência técnica, compromissos em matéria de peças sobressalentes, segurança de abastecimento e preço; ou
b) Unicamente o preço mais baixo.
2. Sem prejuízo do disposto no terceiro parágrafo, no caso previsto na alínea a) do n.o 1, a entidade adjudicante especificará a ponderação relativa que atribui a cada um dos critérios escolhidos para determinar a proposta economicamente mais vantajosa.
Essa ponderação pode ser expressa por um intervalo de variação com uma abertura máxima adequada.
Sempre que, no entender da entidade adjudicante, a ponderação não for possível por razões demonstráveis, a entidade adjudicante indicará a ordem decrescente de importância dos critérios.
Essa ponderação relativa ou essa ordem de importância devem vir indicadas, caso aplicável, no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso, no convite a confirmar o interesse a que se refere o n.o 5 do artigo 47.o, no convite para apresentação de propostas ou para negociação ou no caderno de encargos.
Artigo 56.o
Utilização de leilões electrónicos
1. Os Estados-Membros podem prever a possibilidade de as entidades adjudicantes recorrerem a leilões electrónicos.
2. Nos concursos públicos e limitados e nos procedimentos por negociação com concurso prévio, as entidades adjudicantes podem decidir que a adjudicação de um contrato seja precedida de um leilão electrónico quando as especificações do contrato possam ser fixadas com precisão.
Nas mesmas condições, o leilão electrónico pode ser utilizado aquando da abertura de concursos relativos aos contratos a adjudicar no âmbito do sistema de aquisição dinâmico referido no artigo 15.o
O leilão electrónico incidirá:
a) Unicamente nos preços, quando o contrato for adjudicado ao preço mais baixo;
b) Nos preços e/ou nos valores dos elementos das propostas indicados no caderno de encargos, quando o contrato for adjudicado à proposta economicamente mais vantajosa.
3. As entidades adjudicantes que decidam recorrer a um leilão electrónico referirão o facto no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso.
O caderno de encargos incluirá, nomeadamente, as seguintes informações:
a) Os elementos cujos valores serão objecto do leilão electrónico, desde que esses elementos sejam quantificáveis, por forma a serem expressos em valores absolutos ou em percentagens;
b) Os limites eventuais dos valores que poderão ser apresentados, decorrentes das especificações do objecto do contrato;
c) As informações que serão facultadas aos proponentes durante o leilão electrónico e em que momento, eventualmente, o serão;
d) As informações pertinentes sobre o desenrolar do leilão electrónico;
e) As condições em que os proponentes poderão fazer lanços e, nomeadamente, as diferenças mínimas que serão exigidas para fazer lanços;
f) As informações pertinentes sobre o dispositivo electrónico utilizado e sobre as modalidades e especificações técnicas de conexão.
4. Antes de procederem ao leilão electrónico, as entidades adjudicantes efectuarão uma primeira avaliação completa das propostas em conformidade com o critério ou os critérios de adjudicação previamente definidos e a respectiva ponderação.
Todos os proponentes que tenham apresentado propostas admissíveis serão convidados simultaneamente por meios electrónicos a apresentar novos preços e/ou novos valores; o convite conterá todas as informações pertinentes para a conexão individual ao dispositivo electrónico utilizado e especificará a data e hora de início do leilão electrónico. O leilão electrónico pode processar-se em várias fases sucessivas. Não pode dar-se início ao leilão electrónico antes de decorridos dois dias úteis a contar da data de envio dos convites.
5. Quando a adjudicação for feita à proposta economicamente mais vantajosa, o convite será acompanhado do resultado da avaliação completa da proposta do proponente em questão, efectuada em conformidade com a ponderação prevista no primeiro parágrafo do n.o 2 do artigo 55.o
O convite mencionará igualmente a fórmula matemática que determinará, aquando do leilão electrónico, as reclassificações automáticas em função dos novos preços e/ou dos novos valores apresentados. Essa fórmula integrará a ponderação de todos os critérios definidos para determinar a proposta economicamente mais vantajosa, tal como indicada no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso e no caderno de encargos; para o efeito, as eventuais margens de flutuação devem ser previamente expressas por um valor determinado.
Caso sejam autorizadas variantes, devem ser fornecidas fórmulas separadamente para cada variante.
6. Durante cada fase do leilão electrónico, as entidades adjudicantes comunicarão contínua e instantaneamente a todos os proponentes pelo menos as informações que lhes permitam conhecer a todo o tempo a respectiva classificação. Podem igualmente comunicar outras informações relativas a outros preços ou valores apresentados, na condição de que tal venha indicado no caderno de encargos. Podem igualmente, a todo o tempo, anunciar o número de participantes na fase do leilão. Contudo, em caso algum poderão divulgar a identidade dos proponentes durante as diferentes fases do leilão electrónico.
7. As entidades adjudicantes encerrarão o leilão electrónico de acordo com uma ou mais das seguintes regras:
a) Indicarão no convite para participação no leilão a data e a hora previamente fixadas;
b) Quando não receberem novos preços ou novos valores que correspondam às exigências relativas às diferenças mínimas. Neste caso, as entidades adjudicantes especificarão no convite para participação no leilão o prazo que será observado a partir da recepção da última licitação, antes de encerrarem o leilão electrónico;
c) Quando tiver sido atingido o número de fases de leilão fixado no convite para participação no leilão.
Quando as entidades adjudicantes tiverem decidido encerrar o leilão electrónico em conformidade com a alínea c), eventualmente em combinação com as modalidades previstas na alínea b), o convite para participação no leilão indicará os calendários de cada fase do leilão.
8. Uma vez encerrado o leilão electrónico e em função dos seus resultados, as entidades adjudicantes adjudicarão o contrato nos termos do artigo 55.o
9. As entidades adjudicantes não podem recorrer a leilões electrónicos de forma abusiva, ou de modo a impedir, restringir ou falsear a concorrência, ou de modo a alterar o objecto do contrato, tal como definido no anúncio utilizado como meio de abertura de concurso e no caderno de encargos.
Artigo 57.o
Propostas anormalmente baixas
1. Se, para um determinado contrato, houver propostas que se revelem anormalmente baixas em relação à prestação em causa, antes de as poder rejeitar, a entidade adjudicante solicitará por escrito os esclarecimentos que considere oportunos sobre os elementos constitutivos da proposta.
Estes esclarecimentos referir-se-ão, designadamente:
a) À economia do processo de fabrico dos produtos, da prestação de serviços ou do processo de construção;
b) Às soluções técnicas escolhidas e/ou às condições excepcionalmente favoráveis de que o proponente disponha para o fornecimento dos produtos, para a prestação dos serviços ou para a execução das obras;
c) À originalidade dos produtos, dos serviços ou das obras propostas pelo proponente;
d) Ao respeito das condições relativas à protecção e às condições de trabalho em vigor no local de execução das prestações;
e) À possibilidade de obtenção de um auxílio estatal pelo proponente.
2. A entidade adjudicante verificará os referidos elementos consultando o proponente e tendo em conta as justificações fornecidas.
3. Quando a entidade adjudicante verificar que uma proposta é anormalmente baixa por o proponente ter obtido um auxílio estatal, a proposta só poderá ser rejeitada unicamente com esse fundamento se, uma vez consultado, o proponente não puder provar, num prazo suficiente fixado pela entidade adjudicante, que o auxílio em questão foi legalmente concedido. Quando a entidade adjudicante rejeitar uma proposta nestas circunstâncias deve informar do facto a Comissão.
Secção 3
Propostas que englobam produtos originários de países terceiros e relações com esses países
Artigo 58.o
Propostas que englobam produtos originários de países terceiros
1. O presente artigo é aplicável às propostas que englobem produtos originários de países terceiros com os quais a Comunidade não tenha celebrado, num quadro multilateral ou bilateral, qualquer acordo que garanta um acesso comparável e efectivo das empresas da Comunidade aos contratos nesses países terceiros, e não prejudica as obrigações da Comunidade ou dos seus Estados-Membros relativamente a países terceiros.
2. Qualquer proposta apresentada para adjudicação de um contrato de fornecimento pode ser rejeitada quando a parte de produtos originários de países terceiros, determinados em conformidade com o Regulamento (CEE) n.o 2913/92 do Conselho de 12 de Outubro de 1992 que institui o Código Aduaneiro Comunitário(30), exceder em 50% o valor total dos produtos que compõem a proposta. Para efeitos do presente artigo, considera-se produto o software utilizado nos equipamentos de redes de telecomunicações.
3. Sob reserva do disposto no segundo parágrafo, sempre que duas ou mais propostas sejam equivalentes segundo os critérios de adjudicação definidos no artigo 55.o, será dada preferência à proposta que não puder ser rejeitada em aplicação do n.o 2. Para efeitos do presente artigo, o montante dessas propostas será considerado equivalente se a diferença entre os seus preços não exceder 3%.
Contudo, não será dada preferência a uma proposta em detrimento de outra, nos termos do primeiro parágrafo, sempre que a sua aceitação possa obrigar a entidade adjudicante a adquirir material com características técnicas diferentes das do material já existente, originando incompatibilidades, dificuldades técnicas de utilização ou manutenção, ou custos desproporcionados.
4. Para efeitos do presente artigo, a fim de determinar a parte de produtos originários de países terceiros prevista no n.o 2, não serão tomados em consideração os países terceiros a que tenha sido tornado extensivo o benefício das disposições constantes da presente directiva através de uma decisão do Conselho nos termos do n.o 1.
5. A Comissão apresentará anualmente ao Conselho, pela primeira vez no decurso do segundo semestre do primeiro ano após a entrada em vigor da presente directiva, um relatório sobre os progressos realizados nas negociações multilaterais ou bilaterais relativas ao acesso das empresas da Comunidade a contratos de países terceiros nos domínios abrangidos pela presente directiva, sobre quaisquer resultados que essas negociações tenham permitido alcançar, bem como sobre a efectiva aplicação de todos os acordos que tenham sido celebrados.
O Conselho, deliberando por maioria qualificada, sob proposta da Comissão, pode, à luz dos progressos verificados, alterar o disposto no presente artigo.
Artigo 59.o
Relações com os países terceiros em matéria de contratos de empreitada de obras, de fornecimento e de serviços
1. Os Estados-Membros informarão a Comissão sobre eventuais dificuldades de ordem geral, de direito ou de facto, com que as suas empresas se deparem e tenham declarado na obtenção de contratos de serviços em países terceiros.
2. A Comissão enviará um relatório ao Conselho até 31 de Dezembro de 2005, e seguidamente com carácter periódico, sobre a abertura do acesso aos contratos de serviços nos países terceiros, bem como sobre o andamento das negociações com esses países neste domínio, nomeadamente no âmbito da OMC.
3. A Comissão esforçar-se-á, intervindo junto do país terceiro em causa, por solucionar uma situação em que constate, com base nos relatórios referidos no n.o 2 ou noutras informações, que, em relação à adjudicação de contratos de serviços, um país terceiro:
a) Não concede às empresas comunitárias um acesso efectivo comparável ao concedido pela Comunidade às empresas desse país terceiro;
b) Não concede às empresas comunitárias o tratamento nacional ou as mesmas oportunidades de concorrência de que beneficiam as empresas nacionais; ou
c) Concede às empresas de outros países terceiros um tratamento mais favorável do que o concedido às empresas da Comunidade.
4. Os Estados-Membros devem informar a Comissão sobre quaisquer dificuldades, de direito ou de facto, com que as suas empresas se deparem e tenham comunicado, e que se devam ao não respeito pelas disposições internacionais em matéria de direito laboral enumeradas no anexo XXIII, sempre que tenham procurado obter a adjudicação de contratos de serviços em países terceiros.
5. Nas circunstâncias previstas nos n.os 3 e 4, a Comissão pode, em qualquer momento, propor ao Conselho que decida suspender ou restringir, durante um período a determinar na decisão, a adjudicação de contratos de serviços a:
a) Empresas sujeitas à legislação do país terceiro em questão;
b) Empresas associadas às empresas a que se refere a alínea a), com sede social na Comunidade, mas que não possuam um vínculo directo e efectivo com a economia de um Estado-Membro;
c) Empresas que apresentem propostas que tenham por objecto serviços originários do país terceiro em questão.
O Conselho deliberará por maioria qualificada, no mais curto prazo.
A Comissão pode propor estas medidas quer por iniciativa própria quer a pedido de um Estado-Membro.
6. O presente artigo não prejudica as obrigações da Comunidade em relação a países terceiros decorrentes de convenções internacionais sobre contratos públicos, em particular no âmbito da OMC.
TÍTULO III
REGRAS APLICÁVEIS AOS CONCURSOS PARA TRABALHOS DE CONCEPÇÃO NO DOMÍNIO DOS SERVIÇOS
Artigo 60.o
Disposição geral
1. As regras relativas à organização de concursos para trabalhos de concepção serão definidas em conformidade com o n.o 2 do presente artigo e com os artigos 61.o e 63.o a 66.o e colocadas à disposição dos interessados em participar nesses concursos.
2. O acesso à participação nos concursos não pode ser restringido:
a) Ao território ou a uma parte do território de um Estado-Membro,
b) Pelo facto de, nos termos da legislação do Estado-Membro onde o concurso é organizado, os participantes terem obrigatoriamente de ser ou pessoas singulares ou pessoas colectivas.
Artigo 61.o
Limiares
1. O presente Título aplica-se aos concursos para trabalhos de concepção organizados no âmbito de um processo de adjudicação de contratos de serviços cujo valor estimado, sem IVA, seja igual ou superior a 499000 EUR. Para efeitos do presente número, entende-se por "limiar" o valor estimado, sem IVA, do contrato de serviços, incluindo os eventuais prémios e/ou pagamentos aos participantes.
2. O presente Título aplica-se a todos os concursos para trabalhos de concepção em que o montante total dos prémios de participação nos mesmos e dos pagamentos efectuados aos participantes seja igual ou superior a 499000 EUR.
Para efeitos do presente número, entende-se por "limiar" o montante total dos prémios e pagamentos, incluindo o valor estimado, sem IVA, do contrato de serviços que possa vir a ser posteriormente adjudicado nos termos do n.o 3 do artigo 40.o, desde que a entidade adjudicante não exclua essa adjudicação no anúncio de concurso.
Artigo 62.o
Concursos excluídos
O presente título não é aplicável:
1) Aos concursos para trabalho de concepção organizados nos mesmos casos que os referidos nos artigos 20.o, 21.o e 22.o no âmbito de contratos de serviços;
2) Aos concursos organizados para a prossecução, no Estado-Membro em causa, de uma actividade em relação à qual a aplicabilidade do n.o 1 do artigo 30.o tenha sido estabelecido por uma decisão da Comissão ou tenha sido considerada aplicável nos termos do segundo ou terceiro parágrafos do n.o 4 ou do quarto parágrafo do n.o 5 desse mesmo artigo.
Artigo 63.o
Regras de publicidade e de transparência
1. As entidades adjudicantes que pretendam organizar um concurso para trabalhos de concepção darão a conhecer a sua intenção através de um anúncio de concurso. As entidades adjudicantes que tenham organizado um concurso darão a conhecer os respectivos resultados por meio de anúncio. Estas aberturas de concurso devem conter as informações indicadas no anexo XVIII e os anúncios sobre os resultados de concursos devem conter as informações indicadas no anexo XIX, de acordo com os formulários-tipo adoptados pela Comissão nos termos do n.o 2 do artigo 68.o
O anúncio dos resultados de um concurso deve ser comunicado à Comissão no prazo de dois meses após o encerramento do mesmo e segundo condições a definir pela Comissão, nos termos do n.o 2 do artigo 65.o Neste contexto, a Comissão respeitará os eventuais aspectos comerciais sensíveis que as entidades adjudicantes possam referir ao enviarem esta informação, relativamente ao número de projectos ou planos recebidos, à identidade dos operadores económicos e aos preços propostos.
2. Os n.os 2 a 8 do artigo 44.o são igualmente aplicáveis aos anúncios relativos a concursos para trabalhos de concepção.
Artigo 64.o
Meios de comunicação
1. Os n.os 1, 2 e 4 do artigo 48.o aplicam-se a todas as comunicações relativas aos concursos para trabalhos de concepção.
2. As comunicações, as trocas e o arquivo de informações serão feitos de forma a garantir que a integridade e a confidencialidade de quaisquer informações transmitidas pelos participantes nos concursos sejam preservadas e que o júri só tome conhecimento do conteúdo dos planos e projectos depois de expirado o prazo previsto para a sua apresentação.
3. Aos dispositivos de recepção electrónica dos planos e projectos são aplicáveis as seguintes regras:
a) As informações sobre as especificações necessárias à apresentação electrónica dos planos e projectos, incluindo a cifragem devem estar à disposição dos interessados. Além disso, os dispositivos de recepção electrónica dos planos e projectos devem satisfazer os requisitos do anexo XXIV;
b) Os Estados-Membros podem introduzir ou manter regimes de acreditação voluntária destinados a aumentar os níveis da prestação de serviços de certificação para esses dispositivos.
Artigo 65.o
Regras de organização dos concursos para trabalhos de concepção, selecção dos participantes e júri
1. Na organização dos seus concursos para trabalhos de concepção, as entidades adjudicantes aplicarão processos adaptados às disposições da presente directiva.
2. Sempre que os concursos para trabalhos de concepção sejam restringidos a um número limitado de participantes, as entidades adjudicantes definirão critérios de selecção claros e não discriminatórios. O número dos candidatos convidados a participar nesses concursos deve ter em conta a necessidade de se assegurar uma concorrência efectiva.
3. O júri será exclusivamente composto por pessoas singulares independentes dos participantes no concurso. Sempre que seja exigida uma qualificação profissional específica aos participantes nos concursos, pelo menos um terço dos membros do júri deve possuir a mesma qualificação ou uma qualificação equivalente.
Artigo 66.o
Decisões do júri
1. O júri é independente no que se refere às suas decisões e pareceres.
2. O júri deve analisar os planos e projectos apresentados pelos candidatos anonimamente e apenas com base nos critérios referidos no anúncio de concurso.
3. O júri deve ordenar os projectos, de acordo com o mérito de cada um deles, juntamente com as suas observações e quaisquer pontos que necessitem de esclarecimento, num relatório assinado pelos membros que o compõem.
4. O anonimato deve ser respeitado até ao anúncio do parecer ou à decisão do júri.
5. Se necessário, os candidatos podem ser convidados a responder a perguntas que o júri tenha registado na acta no intuito de esclarecer quaisquer aspectos dos projectos.
6. O diálogo entre os membros do júri e os candidatos deve ser integralmente registado em acta.
TÍTULO IV
OBRIGAÇÕES ESTATÍSTICAS, COMPETÊNCIA DE EXECUÇÃO E DISPOSIÇÕES FINAIS
Artigo 67.o
Obrigações estatísticas
1. Os Estados-Membros devem assegurar que a Comissão receba anualmente, segundo modalidades a estabelecer nos termos do n.o 2 do artigo 68.o, um relatório estatístico relativo ao valor total, discriminado por Estado-Membro e por cada uma das categorias de actividades referidas nos anexos I a X, das adjudicações efectuadas com limiares inferiores aos estabelecidos no artigo 16.o, mas que, não considerando os limiares, estariam abrangidas pela presente directiva.
2. Em relação às categorias de actividades a que se referem os anexos II, III, V, IX e X, os Estados-Membros devem assegurar que, até 31 de Outubro de 2004, relativamente ao ano anterior, e até 31 de Outubro de cada ano, segundo modalidades a estabelecer nos termos do n.o 2 do artigo 68.o, a Comissão receba um relatório estatístico das adjudicações efectuadas. Este relatório conterá as informações necessárias à verificação da correcta aplicação do Acordo.
As informações referidas no primeiro parágrafo não dizem respeito aos contratos que tenham por objecto os serviços de investigação e de desenvolvimento da categoria 8 do anexo XVII A, os serviços de telecomunicações da categoria 5 do anexo XVII cujas posições no CPV são equivalentes aos números de referência CCP 7524, 7525 e 7526, ou os serviços que constam do anexo XVII B.
3. As modalidades de aplicação previstas nos n.os 1 e 2 serão fixadas por forma a garantir que:
a) Para maior simplificação administrativa, os contratos de menor importância possam ficar excluídos, desde que não seja posta em causa a utilidade dos dados estatísticos;
b) Seja respeitada a confidencialidade das informações transmitidas.
Artigo 68.o
Comité Consultivo
1. A Comissão é assistida pelo Comité Consultivo para os Contratos Públicos, instituído pelo artigo 1.o da Decisão 71/306/CEE do Conselho(31) (seguidamente designado "Comité").
2. Sempre que se faça referência ao presente número, são aplicáveis os artigos 3.o e 7.o da Decisão 1999/468/CE, tendo-se em conta o disposto no seu artigo 8.o
3. O Comité aprovará o seu regulamento interno.
Artigo 69.o
Revisão dos limiares
1. A Comissão procederá à verificação dos limiares estabelecidos no artigo 16.o, de dois em dois anos, a partir de 30 de Abril de 2004, e revê-los-á, se necessário, no que diz respeito ao segundo parágrafo, nos termos do n.o 2 do artigo 68.o
O cálculo do valor desses limiares basear-se-á no valor médio diário do euro, expresso em direitos de saque especiais, durante o período de 24 meses que termina no último dia do mês de Agosto anterior à revisão que produzirá efeitos em 1 de Janeiro. Se necessário, o valor dos limiares assim revisto será arredondado por defeito para o milhar de euros mais próximo, a fim de assegurar o respeito dos limiares em vigor previstos pelo Acordo, e que são expressos em direitos de saque especiais.
2. Aquando da revisão prevista no n.o 1, a Comissão alinhará, nos termos do n.o 2 do artigo 68.o, os limiares previstos no artigo 61.o (concursos para trabalhos de concepção) pelo limiar revisto aplicável aos contratos de serviços.
O contravalor dos limiares estabelecidos em conformidade com o n.o 1 nas moedas nacionais dos Estados-Membros que não participam na União Monetária deverá, em princípio, ser revisto de dois em dois anos, a partir de 1 de Janeiro de 2004. O cálculo desse contravalor basear-se-á no valor médio diário destas moedas, expresso em euros, durante o período de 24 meses que termine no último dia do mês de Agosto anterior à revisão que produzirá efeitos em 1 de Janeiro.
3. Os limiares revistos mencionados no n.o 1, o seu contravalor nas moedas nacionais e os limiares alinhados referidos no n.o 2 serão publicados pela Comissão no Jornal Oficial das Comunidades Europeias no início do mês de Novembro posterior à revisão.
Artigo 70.o
Modificações
A Comissão pode modificar nos termos do n.o 2 do artigo 68.o:
a) As listas das entidades adjudicantes referidas nos anexos I a X, por forma a que correspondam aos critérios enunciados nos artigos 2.o a 7.o;
b) As regras para a elaboração, transmissão, recepção, tradução, compilação e distribuição dos anúncios referidos nos artigos 41.o, 42.o, 43.o e 63.o;
c) As modalidades de referência a posições particulares da nomenclatura CPV nos anúncios;
d) Os números de referência da nomenclatura prevista no anexo XVII, na medida em que não se altere o âmbito de aplicação material da presente directiva, e as modalidades de referência, nos anúncios, a posições particulares dessa nomenclatura dentro das categorias de serviços enumeradas no referido anexo;
e) Os números de referência da nomenclatura prevista no anexo XII, na medida em que não se altere o âmbito de aplicação material da presente directiva e as modalidades de referência, nos anúncios, a posições particulares dessa nomenclatura;
f) O anexo XI;
g) As modalidades de transmissão e de publicação dos dados referidas no anexo XX, por razões que se prendam com o técnico ou por razões de ordem administrativa;
h) As modalidades e características técnicas dos dispositivos de recepção electrónica referidas nas alíneas a), f) e g) do anexo XXIV;
i) Com vista à simplificação administrativa em conformidade com o n.o 3 do artigo 67.o, as regras para a aplicação, elaboração, transmissão, recepção, tradução, compilação e distribuição dos relatórios estatísticos previstos nos n.os 1 e 2 do artigo 67.o;
j) As regras técnicas dos métodos de cálculo previstos no n.o 1 e no segundo parágrafo do n.o 2 do artigo 69.o
Artigo 71.o
Execução
1. Os Estados-Membros devem pôr em vigor as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva até 31 de Janeiro de 2006 e informar imediatamente a Comissão desse facto.
Os Estados-Membros podem utilizar um período adicional até 35 meses após o termo do prazo previsto no primeiro parágrafo relativamente à aplicação das disposições necessárias para dar cumprimento ao artigo 6.o
Quando os Estados-Membros aprovarem essas disposições, estas devem incluir uma referência à presente directiva ou ser acompanhadas dessa referência aquando da sua publicação oficial. As modalidades dessa referência serão aprovadas pelos Estados-Membros.
As disposições do artigo 30.o são aplicáveis a partir de 30 de Abril de 2004.
2. Os Estados-Membros devem comunicar à Comissão o texto das principais disposições de direito interno que aprovarem nas matérias reguladas pela presente directiva.
Artigo 72.o
Mecanismo de acompanhamento
Em conformidade com a Directiva 92/13/CEE do Conselho, de 25 de Fevereiro de 1992, que coordena as disposições legislativas, regulamentares e administrativas relativas à aplicação das regras comunitárias aos processos de adjudicação de contratos das entidades que operam nos sectores da água, da energia, dos transportes e das telecomunicações(32), os Estados-Membros garantem a aplicação da presente directiva por meio de mecanismos eficazes, abertos e transparentes.
Para o efeito, os Estados-Membros podem nomeadamente designar ou estabelecer um órgão independente.
Artigo 73.o
Revogações
É revogada a Directiva 93/38/CEE, sem prejuízo das obrigações dos Estados-Membros relativas aos prazos de transposição e de aplicação indicados no anexo XXV.
As referências feitas para a directiva revogada devem entender-se como sendo feitas para a presente directiva e devem ser lidas de acordo com o quadro de correspondência constante do anexo XXVI.
Artigo 74.o
Entrada em vigor
A presente directiva entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
Artigo 75.o
Destinatários
Os Estados-Membros são os destinatários da presente directiva.
Feito em Estrasburgo, em 31 de Março de 2004.