Nařízení Komise (ES) č. 472/2002
ze dne 12. března 2002,
kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách [1], a zejména čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny (VVP),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (EHS) č. 315/93 stanoví, že za účelem ochrany veřejného zdraví musí být stanoveny maximální limity kontaminujících látek v potravinách.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 [2], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 257/2002 [3], stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách použitelné od 5. dubna 2002.
(3) Některé členské státy přijaly nebo mají v úmyslu přijmout maximální limity aflatoxinů v koření a maximální limity ochratoxinu A v některých potravinách. Vzhledem k rozdílům mezi členskými státy a z nich vyplývajícího rizika narušení hospodářské soutěže jsou nezbytná opatření Společenství s cílem zajistit jednotnost trhu při zachování zásady proporcionality.
(4) Aflatoxiny, zejména aflatoxin B1, jsou genotoxické karcinogenní látky. U látek tohoto druhu neexistuje prahová hodnota, pod níž nejsou pozorovány zdraví škodlivé účinky, a nelze tedy stanovit přípustný denní příjem. Současné vědecké a technické poznatky ani zlepšení v technikách produkce a skladování nezabraňují vzniku těchto plísní a neumožňují tedy, aby byl zcela vyloučen výskyt aflatoxinů v koření. Měly by tedy být stanoveny co nejnižší rozumně dosažitelné limity.
(5) Výsledky koordinovaného kontrolního programu prováděného členskými státy v souladu s doporučením Komise 97/77/ES ze dne 8. ledna 1997 o koordinovaném programu pro úřední kontrolu potravin v roce 1997 [4] byly předloženy až poté, co byly stanoveny maximální limity aflatoxinů v jiných potravinách. Ukázaly, že několik druhů koření obsahuje vysoká množství aflatoxinů. Je tedy vhodné stanovit maximální limity pro druhy koření, které jsou používány ve velkém množství a u nichž často dochází ke kontaminaci.
(6) Maximální limity by měly být do 31. prosince 2003 přezkoumány a podle potřeby sníženy, a to s přihlédnutím k možnostem snížit kontaminaci koření aflatoxiny zlepšením výrobních, sklizňových a skladovacích postupů a s ohledem na vědecké a technické poznatky.
(7) Ochratoxin A je mykotoxin produkovaný několika plísněmi (rodu Penicillium a Aspergillus). Přirozeně se vyskytuje po celém světě v různých rostlinných produktech, jako jsou obiloviny, kávová zrna, kakaové boby a sušené ovoce. Byl prokázán například v obilných produktech, v kávě, víně, pivě, v koření a hroznovém moštu, ale také v produktech živočišného původu, zejména ve vepřových ledvinách. Výzkumy četnosti výskytu a množství ochratoxinu A v potravinách a v krvi člověka naznačují, že potraviny jsou často kontaminovány.
(8) Ochratoxin A je mykotoxin s karcinogenními, nefrotoxickými, teratogenními, imunotoxickými a pravděpodobně neurotoxickými vlastnostmi. Je spojován s nefropatií u člověka. Biologický poločas rozpadu ochratoxinu A u člověka může být dlouhý.
(9) Vědecký výbor pro potraviny dospěl ve svém stanovisku ze dne 17. září 1998 k názoru, že by bylo obezřetné co nejvíce snížit expozici ochratoxinu A, aby se expozice blížily dolní mezi rozsahu přijatelného denního příjmu odhadnutého jinými komisemi, který činí 1,2-14 ng na kg tělesné hmotnosti za den, například nižší než 5 ng na kg tělesné hmotnosti za den.
(10) Při současných vědeckých a technických poznatcích a přes zlepšení výrobních a skladovacích technik není možné vzniku těchto plísní zcela zabránit. V důsledku toho nelze ochratoxin A z potravin beze zbytku odstranit. Měly by tedy být stanoveny limity, které jsou rozumně dosažitelné.
(11) Hlavní příspěvek k příjmu ochratoxinu A z potravin pochází z obilovin a výrobků z obilovin. Pro zabránění kontaminaci v maximální možné míře a pro ochranu spotřebitele má největší význam prevence. Kromě toho je vhodné stanovit maximální limity pro obiloviny a výrobky z obilovin na rozumně dosažitelné úrovni za podmínky, že budou na všech stupních výrobního a obchodního řetězce uplatněna preventivní opatření s cílem zabránit kontaminaci.
(12) U sušených hroznů révy vinné (korintek, rozinek a sultánek) byla prokázána vysoká kontaminace. Sušené hrozny révy vinné jsou u lidí s vysokou spotřebou, zejména u dětí, významným potravinovým zdrojem ochratoxinu A. Zatímco je vhodné dočasně stanovit limit na úrovni, která je technologicky dosažitelná, je do budoucna nezbytné zlepšit postupy snižující kontaminaci.
(13) Výskyt ochratoxinu A byl často pozorován také v kávě, víně, pivě, hroznovém moštu, kakau a koření. Členské státy a zúčastněné strany (například profesní organizace) by měly provést výzkumy s cílem určit různé faktory podílející se na vzniku ochratoxinu A a stanovit preventivní opatření, která mají být přijata ke snížení výskytu ochratoxinu A v těchto potravinách. Do doby, než budou na základě principu "co nejnižší rozumně dosažitelné" ("ALARA") stanoveny maximální limity, mělo by být u těchto výrobků vynaloženo veškeré úsilí v oblasti výzkumu a preventivních opatření k maximálnímu snížení obsahu ochratoxinu A. Bez úsilí o snížení obsahu ochratoxinu A v některých produktech bude pro ochranu veřejného zdraví nezbytné stanovit maximální limity pro tyto produkty, aniž by byla posouzena jejich technologická dosažitelnost.
(14) Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být změněno.
(15) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 466/2001 se mění takto:
1. V článku 4 se odstavec 2 mění takto:
a) návětí se nahrazuje tímto:"Pokud jde o aflatoxiny a ochratoxin A v produktech uvedených v bodech 2.1 a 2.2 přílohy I, je zakázáno:"
b) v písmenu b) se slova "a 2.1.3" nahrazují čárkou a slovy "2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 a 2.2.2".
2. V článku 5 se vkládá nový odstavec, který zní:
"2. a. Komise přezkoumá nejpozději do 31. prosince 2003 maximální limity aflatoxinů uvedené v příloze I oddílu 2 bodu 2.1.4 a podle potřeby je sníží s cílem zohlednit pokrok ve vědeckých a technických poznatcích.
Komise nejpozději do 31. prosince 2003 přezkoumá ustanovení přílohy I oddílu 2 bodů 2.2.2 a 2.2.3 s ohledem na maximální limity ochratoxinu A v sušených hroznech révy vinné a dále s cílem zavést maximální limit ochratoxinu A pro zelenou a praženou kávu a kávové výrobky, pro víno, pivo, hroznový mošt, kakao a kakaové výrobky a pro koření, přičemž zohlední provedené výzkumy a preventivní opatření uplatněná ke snížení výskytu ochratoxinu A v těchto výrobcích.
Za tímto účelem členské státy a zúčastněné strany každoročně předloží Komisi výsledky provedených výzkumů a informují o pokroku při používání preventivních opatření pro snížení kontaminace ochratoxinem A."
3. Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Použije se ode dne 5. dubna 2002.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2002.
Regulamento (CE) n.o 472/2002 da Comissão
de 12 de Março de 2002
que altera o Regulamento (CE) n.o 466/2001 que fixa os teores máximos de certos contaminantes presentes nos géneros alimentícios
(Texto relevante para efeitos do EEE)
A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CEE) n.o 315/93 do Conselho, de 8 de Fevereiro de 1993, que estabelece procedimentos comunitários para os contaminantes presentes nos géneros alimentícios(1), e, nomeadamente, o n.o 3 do seu artigo 2.o,
Após consulta do Comité Científico da Alimentação Humana,
Considerando o seguinte:
(1) O Regulamento (CEE) n.o 315/93 prevê que, a fim de proteger a saúde pública, devem ser fixados teores máximos para os contaminantes presentes nos géneros alimentícios.
(2) O Regulamento (CE) n.o 466/2001 da Comissão(2), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 257/2002(3), fixa teores máximos para certos contaminantes presentes nos géneros alimentícios que devem ser aplicados a partir de 5 de Abril de 2002.
(3) Alguns Estados-Membros adoptaram já ou têm prevista a adopção de teores máximos de aflatoxinas em especiarias e de teores máximos de ocratoxina A em determinados géneros alimentícios. Atendendo às disparidades entre os Estados-Membros e ao risco daí decorrente de distorções da concorrência, são necessárias medidas de âmbito comunitário para salvaguardar a unidade do mercado, no respeito do princípio da proporcionalidade.
(4) As aflatoxinas, nomeadamente a aflatoxina B1, são substâncias genotóxicas cancerígenas. No caso destas substâncias, não existe um limite abaixo do qual não sejam observados efeitos nocivos, pelo que não pode ser fixada uma dose diária admissível. O nível actual dos conhecimentos científicos e técnicos e os melhoramentos introduzidos nas técnicas de produção e armazenagem não impedem o desenvolvimento destes bolores, pelo que não é possível eliminar completamente a presença de aflatoxinas nas especiarias. Devem, portanto, ser fixados limites tão baixos quanto razoavelmente possível.
(5) Os resultados de um programa de controlo coordenado, realizado pelos Estados-Membros em conformidade com a Recomendação 97/77/CE da Comissão, de 8 de Janeiro de 1997, relativa a um programa coordenado de controlo oficial dos géneros alimentícios para 1997(4), ficaram disponíveis desde que foram fixados os teores máximos de aflatoxinas para outros géneros alimentícios. Eles revelam que várias espécies de especiarias contêm um elevado teor de aflatoxinas. É, portanto, conveniente fixar limites máximos para as espécies de especiarias que são utilizadas em grandes quantidades e cuja incidência de contaminação é elevada.
(6) Os limites máximos serão reapreciados e, se necessário, reduzidos antes de 31 de Dezembro de 2003, tendo em conta as possibilidades de redução da contaminação das especiarias pelas aflatoxinas, através de melhorias introduzidas nos métodos de produção, colheita e armazenagem, e a evolução dos conhecimentos científicos e tecnológicos.
(7) A ocratoxina A é uma micotoxina produzida por vários fungos (das espécies Penicillium e Aspergillus). Ocorre naturalmente em diversos produtos vegetais, como os cereais, o café em grão, o cacau e os frutos secos, em todo o mundo. Foi detectada em produtos à base de cereais, café, vinho, cerveja e sumo de uva, mas também em produtos de origem animal, como nos rins de porco. Os estudos da frequência de ocorrência e do teor de ocratoxina A em amostras de géneros alimentícios e de sangue humano revelam a contaminação frequente dos primeiros.
(8) A ocratoxina A é uma micotoxina com propriedades cancerígenas, nefrotóxicas, teratogénicas, imunotóxicas e, possivelmente, neurotóxicas. Tem sido relacionada com nefropatias humanas. Pensa-se que o tempo de meia-vida da ocratoxina A nos seres humanos seja longo.
(9) No seu parecer de 17 de Setembro de 1998 sobre a ocratoxina A, o Comité Científico da Alimentação Humana considerou prudente reduzir o mais possível a exposição à ocratoxina A, de forma a garantir que as exposições se situem perto do limite inferior da gama de doses diárias admissíveis de 1,2 a 14 ng/kg de massa corporal/dia, estimada por outros organismos, por exemplo, inferiores a 5 ng/kg de massa corporal/dia.
(10) Com o nível actual dos conhecimentos científicos e técnicos, e apesar dos melhoramentos introduzidos nas técnicas de produção e de armazenagem, não é possível impedir completamente o desenvolvimento destes bolores. Consequentemente, a ocratoxina A não pode ser inteiramente eliminada dos alimentos. Devem, portanto, ser fixados limites tão baixos quanto razoavelmente possível.
(11) Os principais contributos para a dose diária de ocratoxina A são dados pelos cereais e produtos à base de cereais. A prevenção é especialmente importante para evitar ao máximo as contaminações e proteger os consumidores. É também conveniente fixar como limites máximos para os cereais e os produtos à base de cereais valores que, em condições de razoabilidade, for possível atingir, desde que sejam aplicadas acções preventivas destinadas a evitar contaminações em todas as fases da cadeia de produção e de comercialização.
(12) Verificou-se que as uvas passas (uvas de corinto, uvas e sultanas) estavam altamente contaminadas. As uvas passas são uma importante fonte alimentar de ocratoxina A para as pessoas com elevados níveis de consumo, em especial as crianças. Embora seja, por conseguinte, adequado fixar, de momento, um limite a um nível que se possa alcançar tecnologicamente, é imperioso melhorar mais as práticas tendentes a reduzir a contaminação.
(13) A presença de ocratoxina A também foi detectada no café, no vinho, na cerveja, no sumo de uva, no cacau e nas especiarias. É necessário que os Estados-Membros e as partes interessadas (por exemplo, organizações profissionais) realizem estudos e investigação com vista à determinação dos diferentes factores envolvidos na formação de ocratoxina A bem como à determinação das medidas preventivas a tomar para reduzir a presença de ocratoxina A naqueles géneros alimentícios. Relativamente a estes produtos, devem ser envidados todos os esforços em matéria de investigação e de medidas preventivas destinadas a reduzir, tanto quanto possível, o teor de ocratoxina A, enquanto se aguarda a fixação de limites máximos com base no princípio "As Low As Reasonably Achievable" - tão baixo quanto razoavelmente possível (ALARA). Caso não se envidem esforços no sentido de reduzir o teor de ocratoxina A em certos produtos, será necessário fixar um limite máximo para estes produtos, de forma a proteger a saúde pública, sem se poder avaliar a sua viabilidade tecnológica.
(14) Consequentemente, o Regulamento (CE) n.o 466/2001 deve ser alterado em conformidade.
(15) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer emitido pelo Comité Permanente da Cadeia Alimentar e da Saúde Animal,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O Regulamento (CE) n.o 466/2001 é alterado do seguinte modo:
1. O n.o 2 do artigo 4.o é alterado como segue:
a) A frase introdutória passa a ter a seguinte redacção: "No que diz respeito às aflatoxinas e à ocratoxina A em produtos mencionados nos pontos 2.1 e 2.2 do anexo I, é proibido:";
b) Na alínea b), "e 2.1.3." é substituído por "2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 e 2.2.2.".
2. No artigo 5 o, é inserido um novo n.o 2A com a seguinte redacção: "2A. A Comissão irá analisar, o mais tardar até 31 de Dezembro de 2003, os limites máximos fixados para as aflatoxinas no ponto 2.1.4, da secção 2 do anexo I e, se necessário, reduzir esses limites a fim de ter em conta os progressos nos conhecimentos científicos e tecnológicos.
A Comissão reexaminará as disposições dos pontos 2.2.2 e 2.2.3 da secção 2 do anexo I, o mais tardar até 31 de Dezembro de 2003, no tocante aos limites máximos para a ocratoxina A nas uvas passas e tendo em vista a inclusão de um limite máximo para o teor de ocratoxina A no café verde e torrado e nos produtos derivados do café, no vinho, na cerveja, no sumo de uva, no cacau e produtos derivados do cacau e nas especiarias, atentos os estudos efectuados e as medidas preventivas postas em prática para reduzir a presença de ocratoxina A nestes produtos.
Para o efeito, os Estados-Membros e as partes interessadas devem comunicar anualmente à Comissão os resultados dos estudos efectuados e os progressos conseguidos na aplicação de medidas preventivas destinadas a evitar contaminações com ocratoxina A.".
3. O anexo I é alterado em conformidade com o anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no décimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
É aplicável a partir de 5 de Abril de 2002.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 12 de Março de 2002.