PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
COUNCIL IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 78/2013
of 17 January 2013
imposing a definitive anti-dumping duty and collecting definitely the provisional duty imposed on imports of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in Russia and Turkey
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Article 9 thereof,
Having regard to the proposal submitted by the European Commission after having consulted the Advisory Committee,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Provisional measures
(1)
On 31 July 2012, the European Commission (‘the Commission’), by Regulation (EU) No 699/2012 (2) (‘the provisional Regulation’) imposed a provisional anti-dumping duty on imports of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in Russia and Turkey.
(2)
The proceeding was initiated by a notice of initiation (3) published on 1 November 2011, following a complaint lodged on 20 September 2011 by the Defence committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (‘the complainants’) on behalf of producers representing more than 40 % of the total Union production of certain tube and pipe fittings of iron or steel.
(3)
As set out in recital 15 of the provisional Regulation, the investigation of dumping and injury covered the period from 1 October 2010 to 30 September 2011 (‘investigation period’ or ‘IP’). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from 1 January 2008 to the end of the IP (‘period considered’).
2. Subsequent procedure
(4)
Subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was decided to impose provisional anti-dumping measures (‘provisional disclosure’), several interested parties made written submissions making their views known on the provisional findings. The parties who so requested were also granted the opportunity to be heard.
(5)
The Commission continued to seek and analyse all information it deemed necessary for its definitive findings.
3. Sampling
(6)
In the absence of any comments concerning the sampling of Union producers, unrelated importers and exporting producers, the provisional findings in recitals 5 to 11 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4. Measures in force in respect of other third countries
(7)
It is reiterated that definitive anti-dumping measures are in force in respect of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in Malaysia, the People’s Republic of China, the Republic of Korea and Thailand, and following circumvention practices also in respect of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in the People’s Republic of China consigned from Indonesia, Sri Lanka, the Philippines and Taiwan (with certain exceptions) (4). The countries mentioned in the preceding sentence shall hereafter be referred to as ‘countries under anti-dumping measures’.
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
(8)
As set out in recital 17 of the provisional Regulation, the product concerned is tube and pipe fittings (other than cast fittings, flanges and threaded fittings), of iron or steel (not including stainless steel), with a greatest external diameter not exceeding 609,6 mm, of a kind used for butt-welding or other purposes, currently falling within CN codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 and ex 7307 99 80 (‘the product concerned’).
(9)
In the absence of any comments concerning the product concerned and the like product, the provisional findings in recitals 17 to 20 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
C. DUMPING
1. Russia
1.1. Normal value
(10)
One Russian exporting producer claimed that only data obtained from Russian companies should have been used in the dumping margin calculations and that it is not accurate to use data from Turkish companies. It should be recalled that in the absence of cooperation by any Russian exporting producer, the normal value for Russia has been established in accordance with Article 18(1) and 18(5) of the basic Regulation on the basis of the facts available, i.e. information obtained from those Turkish exporting producers that use Russian seamless steel pipes and tubes as input for the production of the product concerned. The claim is therefore rejected.
(11)
In the absence of any other comments concerning the determination of normal value, the provisional findings in recitals 22 to 25 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
1.2. Export price
(12)
In the absence of any comments concerning the determination of export price, the provisional findings in recitals 26 and 27 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
1.3. Comparison
(13)
In the absence of any comments concerning the comparison of export price and normal value, the provisional findings in recitals 28 and 29 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
1.4. Dumping margin
(14)
One Russian exporting producer claimed that the provisional anti-dumping duty of 23,8 % is not justified in light of the fact that the company only exports steel elbows to the Union and even those in only very small quantities. However, steel elbows are part of the product subject to this investigation and this has not been contested by any interested party. In addition, the criterion to consider imports into the Union as negligible as referred to in Article 5(7) and Article 9(3) of the basic Regulation is only considered on a countrywide level and not individually per company. The claim is therefore rejected.
(15)
Another Russian exporting producer claimed it has not been dumping and that this is reflected by the fact that on multiple occasions it has lost tenders to Union competitors for supplying elbows and bends. As mentioned above, it is recalled that no Russian exporting producer cooperated in this investigation and therefore the dumping calculations for Russia were made in accordance with Article 18(1) and Article 18(5) of the basic Regulation on the basis of the facts available. Even if the claim is considered, it should be noted that the loss of tenders to Union competitors does not contradict the finding about dumping by the Russian exporting producer. The claim is therefore rejected.
(16)
In the absence of any other comments concerning the dumping margin calculation, the findings in recitals 30 and 31 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(17)
The countrywide dumping margin finally determined, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, is the following:
Company
Dumping margin
All companies
23,8 %
2. Turkey
2.1. Normal value
(18)
In the absence of any comments concerning the determination of normal value, the provisional findings in recitals 32 to 40 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
2.2. Export price
(19)
One exporting producer claimed that the profit margin achieved on the ocean freight, i.e. the difference between the freight charged to its customers and the freight paid by the exporting producer to the shipping company, should be included in the export price. However, pursuant to Article 2(8) of the basic Regulation the export price shall be the price actually paid or payable for the product when sold for export from the exporting country to the Union. A profit margin achieved on the transport of the product to the customer cannot be considered as part of the export price of the product itself. The claim is therefore rejected.
(20)
In the absence of any other comments concerning the determination of export price, the provisional findings in recitals 41 to 43 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
2.3. Comparison
(21)
The Turkish Steel Exporters’ Association (ÇIB) claimed that the significant price differences between seamless and welded pipe fittings have not been properly taken into account in the comparison between export price and normal value. However, all cooperating companies have submitted information on a transaction-to-transaction basis with regard to sales of seamless and welded fittings. That information has been explicitly used for the comparison between export price and normal value. In other words, seamless fittings have only been compared with seamless fittings and welded fittings have only been compared with welded fittings. Therefore, the claim is rejected.
(22)
In the absence of any other comments in respect of comparison, the findings in recital 44 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
2.4. Dumping margins
(a) Dumping margin for companies investigated
(23)
It is recalled that the individual dumping margin provisionally established for one of the three cooperating exporting producers was determined on the basis of a comparison of a weighted average normal value with the company’s weighted average export price of the product concerned to the Union. In the absence of any comments concerning the determination of that company’s dumping margin, the provisional findings in recital 46 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(24)
The dumping calculations in respect of the two other cooperating companies showed that they conducted targeted dumping in terms of a given time period as well as in respect of given customers and regions. Indeed, there was a clear pattern of their export prices which differed significantly among different purchasers and regions, as well as time periods (up to 30 % for identical models of the product concerned). Furthermore, the dumping calculation based on the comparison of a weighted average normal value to a weighted average of export prices in accordance with the method provided in Article 2(11) first part of the first sentence of the basic Regulation did not reflect the full degree of dumping being practised by the two producers concerned, as demonstrated in recital 27 of this Regulation. The dumping margin could also not be established by a comparison of individual normal values and individual export prices to the Union on a transaction-to-transaction basis in accordance with Article 2(11) second part of the first sentence of the basic Regulation, given the lack of sufficient domestic transactions for normal value corresponding to the export transactions as demonstrated in recital 28.
(25)
Therefore, in order to reflect the full amount of dumping being practised by the two companies concerned, in accordance with Article 2(11) of the basic Regulation, the normal value established on a weighted average basis was compared in their case to prices of all individual export transactions to the Union. Given that such method of comparison is an exception to the two first methods provided for in Article 2(11) of the basic Regulation, the Commission carefully checked whether the conditions to resort to it were clearly met in this case. The detailed dumping calculations, including the established export price patterns, have been disclosed. None of the Turkish exporting producers contested the underlying data.
(26)
However, both cooperating companies, the ÇIB and the Turkish Government claimed that insufficient explanation had been provided as to the targeted dumping established for the two Turkish exporting producers and that in any event, any pattern of export prices was unintended. In a hearing with the Hearing Officer, requested by the two Turkish exporters, detailed explanations were provided to the two companies with regard to the establishment of targeted dumping and the underlying dumping margin calculations. The Commission also clarified that even if unintentional (5), their practices had the effect of targeted dumping. It is noted that the basic regulation does not require the investigating authority to identify potential reasons for targeted dumping, such as currency fluctuations, different regional pricing policies, etc. The mere establishment of patterns of export prices differing significantly among different purchasers, regions or time periods, is sufficient (6). Further to the hearing, company-specific explanations have also been disclosed to the two companies. Moreover, a Note Verbale has been sent to the Permanent Delegation of Turkey to the Union with clarifications on the establishment of targeted dumping and the methodology applied for the dumping margin calculation. Furthermore, in another hearing with the Hearing Officer, requested by the ÇIB, detailed explanations have been provided to the ÇIB with regard to the establishment of targeted dumping and the underlying dumping margin calculations.
(27)
The investigation has established for each of the two exporting producers three clear patterns of export prices covering the vast majority of their export sales to the Union, i.e. export prices differed significantly among different purchasers and regions, as well as time periods, as was demonstrated by the underlying data disclosed to the parties. This was the result of a thorough examination of the exceptional circumstances of this case, on the basis of which it was considered necessary to resort to targeted dumping. Having established significant export price differences, and whereas only one of those three patterns of export prices would be sufficient to resort to the weighted average to all individual export transaction comparison methodology, this comparison method was considered appropriate in this particular case. Furthermore, for each of the two companies, the total amount of dumping established by comparison of the weighted average normal value with the weighted average export price of the product concerned to the Union (the first symmetrical method) significantly differs from the amount of dumping established by comparison of the normal value established on a weighted average basis with prices of all individual export transactions to the Union (the asymmetrical method), as was demonstrated by the underlying data disclosed to the parties. Therefore it can be concluded that the use of the first symmetrical method would have the effect of inappropriately disguising the targeted dumping which took place during a specific time period, in specific regions and to specific customers. In other words, the dumping margin established by the first symmetrical method would not reflect the full degree of dumping being practiced by the two companies concerned.
(28)
The dumping margin could also not be established by a comparison of individual normal values with individual export prices to the Union on a transaction to transaction basis in accordance with Article 2(11) second part of the first sentence of the basic Regulation (the second symmetrical method). That method involves identifying individual domestic transactions which are comparable to individual export transactions, taking into account factors such as sales quantity and transaction date. Given the lack of sufficient domestic transactions for normal value corresponding to the export transactions, it was not possible to establish the dumping margin on the basis of the second symmetrical method. Therefore, given the establishment of a pattern of export prices which differed significantly among different purchasers, regions and time periods, and given that the two symmetrical methods would not reflect the full degree of dumping, it has been decided, in accordance with the second sentence of Article 2(11), to establish the dumping margin on the basis of the asymmetrical method.
(29)
Both cooperating companies and the ÇIB claimed that it was unjustified to compare export prices converted in Turkish Lira, given the fact that sales to the Union have been made in euro while Turkish Lira is only used for accountancy reasons. It was argued that currency exchange fluctuations between euro and Turkish Lira have had a significant effect on the price determinations which would inevitably affect the result of export price comparison between different time periods in an unjustified manner. However, the Commission’s consistent practice is to carry out export price comparison and dumping margin calculations in the accounting currency of cooperating exporting producers in the exporting country. It should be noted that costs and domestic prices used as a basis for normal value are expressed in Turkish Lira. Consequently, the comparison of export prices with the normal value is carried out in that currency. Thus, the only logical approach to establish a pattern of export prices, within the framework of the same dumping calculation, is to use the same export prices already expressed in Turkish Lira. In addition, as stated above, the basic Regulation does not require an analysis of possible reasons of targeted dumping, such as exchange rate fluctuations (7). The claim is therefore rejected.
(30)
Both cooperating exporting producers claimed that, in order to establish a pattern of export prices, weighted average prices of comparable product types should be taken into account rather than arithmetic average prices. However, Article 2(11) of the basic Regulation refers to a pattern of export prices and not to a pattern of weighted average export prices or a pattern of export values. The use of a weighted average export price would distort the analysis by taking into account the volume of exports instead of only the export prices. In any case, even when weighted average prices are used instead of arithmetic average export prices, a pattern of export prices could still be established which differs significantly among different purchasers and regions, as well as time periods. Two parties contested the significance of differences in patterns of export prices, if any, in case weighted averages are used. It is noted that the parties do not contest the factual findings based on the arithmetic average, which is the appropriate methodology as explained above. This claim is therefore rejected.
(31)
The ÇIB claimed that the application of zeroing is unjustified by referring to a WTO Appellate Body Report (8) (the Bed Linen Report) in which the zeroing practice was found to be contrary to the WTO Anti-Dumping Agreement. The General Court (9) has, however, confirmed that the findings of the Bed Linen Report are not applicable in a situation of targeted dumping. Indeed, the Bed linen Report concerns only the zeroing technique in the context of the first symmetrical method and cannot be considered to deal with this mechanism when it is used in the context of the asymmetrical method. Therefore, even if, as the WTO Appellate Body found, it might indeed be contrary to Article 2.4.2 of the 1994 Anti-dumping Code and unfair to employ the zeroing technique in the context of the first symmetrical method, and especially in the absence of an export price pattern, it is not contrary to that provision or to Article 2(11) of the basic Regulation, nor is it unfair within the meaning of Article 2(10) of that Regulation, to employ the zeroing technique in the context of the asymmetrical method, where the two conditions for applying that method are met. Furthermore, the zeroing technique has proved to be mathematically necessary in order to distinguish, in terms of its results, the asymmetrical method from the first symmetrical method. In the absence of that reduction, the asymmetrical method will always yield the same result as the first symmetrical method. This claim is therefore rejected.
(32)
Further, the ÇIB claimed that the use of zeroing causes a violation of the lesser duty rule. It was argued that, because of the zeroing practice used, margins of dumping have been calculated at a level higher than they should actually have been.
(33)
However, the use of zeroing in the asymmetrical method does not preclude the application of the lesser duty rule. For all three cooperating companies the dumping margins, regardless of the methodology used, have been compared with the companies’ injury elimination levels to ensure that the lower of the two would determine the duty. The claim is therefore rejected.
(34)
In the absence of any other comments in respect of the dumping margins for companies investigated, the findings in recitals 47 and 48 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(b) Dumping margin for non-cooperating companies
(35)
In the absence of any comments concerning the dumping margin for non-cooperating companies, the provisional findings in recital 49 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(36)
The countrywide dumping margins finally determined, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are the following:
Company
Dumping margin (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
All other companies
16,7
D. INJURY
1. Union production, Union industry and consumption
(37)
In the absence of any comments with regard to Union production, Union industry and consumption the content of recitals 51 to 54 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
2. Imports from the countries concerned
2.1. Cumulative assessment of the effects of the imports concerned
(38)
Following provisional disclosure, the ÇIB argued that the cumulative assessment of dumped imports from the two countries concerned is not warranted. In principle, they echoed the comments made by the Turkish exporting producers following the initiation and claimed that imports from Russia and Turkey show different trends in terms of volume and prices.
(39)
It is reiterated in this regard, as already stated in recital 59 of the provisional Regulation, that the investigation established that while imports from Turkey are relatively stable in terms of volumes, imports from Russia are increasing in absolute terms. However, given the contraction in demand in the period considered, the market shares of imports from both countries are increasing.
(40)
At the same time their pricing do not appear to be substantially different, with Russian average prices being somewhat lower but very close to the average Turkish prices. It is also reiterated in this regard that for companies in both countries the investigation established significant undercutting of up to ca. 30 % (see recital 65 of the provisional Regulation). Consequently, the claim is rejected.
(41)
The ÇIB also argued that imports from Turkey should be considered insignificant and pointed out that in a previous case concerning a similar product - namely in ‘pipe and tube fittings from the PRC, Croatia, Slovakia, Taiwan and Thailand’ (10) - imports from Slovakia and Taiwan were considered insignificant (although they were above the de minimis threshold) and therefore not cumulated with dumped imports from other countries.
(42)
It is noted in this regard that in pipe and tube fittings from the PRC, Croatia, Slovakia, Taiwan and Thailand, imports from Slovakia and Taiwan were indeed found to be dumped and despite being above the 1 % market share threshold they were not cumulated with other dumped imports. The situation in that case, however, was very different from the current one, as imports from Slovakia and Taiwan were actually sharply losing their market share and were not considered significant when compared to the volume of imports from the other countries and consequently were considered not to be causing injury. In contrast, in the case at hand imports from both Turkey and Russia are increasing their market share and are comparable to each other in terms of volumes. Consequently, the claim is rejected.
(43)
The ÇIB also argued that imports from Turkey and Russia are not similar in terms of conditions of competition as there are ‘differences in geographical concentration of sales’. They have provided statistics showing that during the IP Turkey has concentrated over 70 % of their sales on Spain, France, Italy and Poland, while Russia concentrated almost all of their sales on the Czech Republic and Germany.
(44)
It is noted in this regard that differences in geographical concentration of sales cannot be considered to be an indication of different conditions of competition. Given that the Union is a single market, the point of entry of any imports will normally not be decisive for the competitiveness of those imports with each other and vis-à-vis the like product. It is also reiterated with respect to conditions of competition that Russian and Turkish imports are similar in respect of price and were both found to undercut Union prices and that their channels of sales are similar. Consequently, the claim is rejected.
(45)
In the absence of any other comments with regard to cumulative assessment of the dumped imports from the countries concerned the content of recitals 55 to 60 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
2.2. Volume, market share of the dumped imports concerned, their import prices and undercutting
(46)
In the absence of any comments with regard to volume and market share of the dumped imports concerned, their import prices and undercutting, the content of recitals 61 to 65 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
(47)
It is reiterated that the dumped product concerned originating in the countries concerned sold in the Union undercut the Union industry’s prices by up to about 30 %.
3. Situation of the Union industry
(48)
Following provisional disclosure, the ÇIB and the Turkish Government claimed that given that the Union industry increased their market share by some 3 % between 2008 and the IP, the Commission should have concluded that the Union industry did not suffer material injury in the period considered.
(49)
It is noted in this regard that firstly, it was clearly recognised in the provisional Regulation (see for example recitals 72, 86 or 91 of the provisional Regulation) that there was a slight increase in the market share of the Union industry. Secondly, recital 72 of the provisional Regulation clarifies that the increased market share is a reflection of the fact that the sales volumes of the Union producers dropped slightly less than the consumption in the period considered.
(50)
Moreover, apart from falling stocks referred to below, it is the only injury indicator that shows a positive development over the period considered. Consequently, the claim is rejected.
(51)
The Turkish government also claimed that a dropping closing stock of the sampled Union producers is an indication of a non-injurious situation of the Union industry.
(52)
It is noted in this regard that indeed as stated in recital 79 of the provisional Regulation the closing stock of the sampled Union producers decreased by 18 % between 2008 and the IP.
(53)
At the same time it is recognised that a drop in stocks could be seen as a positive sign but only in a situation when sales would be growing at a pace faster than production. However, this is not the case in the current investigation. On the contrary, the drop in stocks in this case is merely a reflection of production volumes dropping at a faster pace than sales. In this situation the drop in stocks cannot be seen as a positive development. Consequently, the claim is rejected.
(54)
In the absence of any other claim or comments, the content of recitals 66 to 88 of the provisional Regulation, including the conclusion that Union industry has suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation, is hereby confirmed.
E. CAUSATION
1. Effect of the dumped imports
(55)
In the absence of any specific comments, recitals 90 to 93 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
2. Effect of other factors
(56)
Following the provisional disclosure, the ÇIB and the Turkish Government claimed that the actual cause of any injury suffered by the Union industry would be low priced imports from other third countries and in particular from countries under anti-dumping measures.
(57)
In this regard it is noted that, as already stated in recital 96 of the provisional Regulation, imports from the eight countries under anti-dumping measures continued to penetrate the Union market although their market share declined from 21 % in 2008 to 17 % in the IP. The average prices of those imports are generally lower than those of the dumped imports from the countries concerned. Even when the applicable anti-dumping duty is taken into account, the prices of those imports remain low and comparable with the prices of Russian and Turkish imports and are below the average prices of the Union producers.
(58)
However, it is noted that for the countries under anti-dumping measures (as for all third countries) only limited statistical information and average prices are available and the established price difference is not necessarily conclusive and may be a result of a different product mix. Moreover, imports from countries under anti-dumping measures show a clear downward trend. Hence, the conclusion that they were not breaking the causal link between injury to the Union industry and the increased dumped imports from Turkey and Russia.
(59)
With regard to imports from other third countries, their market share declined during the period considered from 7 % in 2008 to 6 % in the IP while those of Russia and Turkey increased. The average prices of those imports were generally higher than the dumped imports from the countries concerned and close to the average prices of the Union producers and as such are considered not to break the causal link between injury to the Union industry and the increased dumped imports from Turkey and Russia. Consequently, the claim is rejected and the provisional conclusion that imports from third countries are not breaking the causal link is confirmed.
(60)
The Turkish Government also argued that any injury suffered by the Union industry would be caused by the increased cost of production resulting from contraction in demand.
(61)
It is noted in this regard that, as already stated in recital 101 of the provisional Regulation, the financial and economic crisis of 2008/2009 is in all likelihood the reason behind the decreased consumption for pipe fittings. Consumption dropped by over 40 % between 2008 and 2009, and remained at that low level throughout the rest of the period considered (although slightly increasing in the IP). Given that fixed costs make up to 40 % of the manufacturing costs of the Union producers, the decreased demand, sales and output result in significantly higher unit manufacturing costs. This obviously has had an important impact on the profitability of the Union industry.
(62)
At the same time, any negative impact of higher unit manufacturing cost was clearly deepened by the fact that the prices of the Union industry were dropping subject to severe price pressure and significant undercutting by the dumped imports from Turkey and Russia. In a normal market situation the Union industry should have a possibility of minimising the impact of any unit cost increase by at least keeping the normal price level, which was clearly not possible in the situation of price pressure exerted by artificially cheap dumped imports from the countries concerned.
(63)
Consequently, the claim is rejected and it is definitely concluded that any negative effect of contraction in demand is not such as to break the causal link between the injury suffered by the Union industry and the dumped imports from Russia and Turkey.
(64)
In the absence of any other claim or comments, the content of recitals 94 to 106 of the provisional Regulation, including the conclusion that the dumped imports from the countries concerned have caused material injury to the Union industry within the meaning of Article 3(6) of the basic Regulation is hereby confirmed.
F. UNION INTEREST
(65)
Following the provisional disclosure, the ÇIB claimed that imposition of any measures would lead to a situation in which ERNE Fittings, a complainant would have a monopoly-like position in the Union market.
(66)
It is noted in this regard that ERNE is only one of two complainants and that the second one - INTERFIT - is similar in size to ERNE. In addition, data in the provisional Regulation concerning the sampled Union producers also included a third Union producer - Virgilio CENA & Figli. Moreover, there is a significant number of smaller companies in the Union producing and selling the product under investigation and there are significant imports from other sources. Given the above, it is considered that there is no risk of monopolisation of ERNE’s position.
(67)
In the absence of any other comments, recitals 107 to 117 of the provisional Regulation, including the conclusion that no compelling reasons exist against the imposition of measures on the dumped imports from the countries concerned are hereby confirmed.
G. DEFINITIVE MEASURES
1. Injury elimination level
(68)
In the absence of any specific comments, the content of recitals 118 to 120 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
2. Definitive measures
(69)
In view of the conclusions reached with regard to dumping, injury, causation and Union interest, and in accordance with Article 9 of the basic Regulation, it is considered that a definitive anti-dumping duty should be imposed on imports of the product concerned originating in Russia and Turkey at the level of the lowest of the dumping margin and injury elimination level found, in accordance with the lesser duty rule, which is in all cases the dumping margin.
(70)
For Russia, in the absence of cooperation by Russian exporting producers, a countrywide dumping margin was calculated as explained in recitals 21 to 31 of the provisional Regulation and that margin is hereby confirmed.
(71)
For Turkey, given that the level of cooperation was considered to be relatively low, the residual dumping margin was based on a reasonable method leading to a margin which is higher than the highest among the individual margins of the three cooperating companies as explained in recital 49 of the provisional Regulation, and that residual dumping margin is hereby confirmed.
(72)
On the basis of the above, the proposed duty rates are:
Country
Company
Definitive anti-dumping duty (%)
Russia
All companies
23,8
Turkey
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
All other companies
16,7
(73)
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation. Therefore, they reflect the situation found during that investigation with respect to those companies. These duty rates (as opposed to the countrywide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of products originating in the countries concerned and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name and address, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and will be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
(74)
Any claim requesting the application of an individual company anti-dumping duty rate (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (11) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company’s activities linked to production, domestic and export sales associated with, for example, that name change or that change in the production and sales entities. If appropriate, the Regulation will then be amended accordingly by updating the list of companies benefiting from individual duty rates.
(75)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of a definitive anti-dumping duty on imports of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in Russia and Turkey and the definitive collection of the amounts secured by way of the provisional duty (‘final disclosure’). They were also granted a period within which they could make representations subsequent to this disclosure.
(76)
Following the final disclosure, submissions were received from the complainant as well as from two cooperating exporting producers from Turkey and the ÇIB. Both Turkish producers and the ÇIB requested and have been granted hearings.
(77)
The complainant agreed with all findings as disclosed. The oral and written comments submitted by two Turkish exporters and the ÇIB were a reiteration of the comments already made following the provisional disclosure. It is noted that none of the interested parties contested the underlying data.
(78)
A justification and a reply to the claim for the application of the asymmetrical method including zeroing in the dumping calculation is provided in recitals 24 to 33 above. The use of Turkish Lira for the establishment of export price patterns is explained and the relevant claim addressed in recital 29 above. The use of arithmetical average prices instead of weighted average prices in identifying patterns of export prices is explained and the relevant claim addressed in recital 30 above . The claim to include the profit margin achieved on the ocean freight into the export price is described and dismissed in recital 19 above. The claim that no cumulative assessment of Turkish and Russian imports is warranted in view of differences in geographical concentration of Turkish and Russian sales is described and dismissed in recitals 43 and 44 above. The claim that Union industry suffered no injury given their increased market share is addressed and dismissed in recitals 48 to 50 above.
(79)
Given that following the final disclosure no arguments that would influence the outcome of the assessment of the case were brought forward, no modification of the findings as detailed above is warranted.
H. DEFINITIVE COLLECTION OF THE PROVISIONAL DUTY
(80)
In view of the magnitude of the dumping margin found and given the level of the injury caused to the Union industry, it is considered necessary that the amounts secured by way of provisional anti-dumping duty imposed by the provisional Regulation be definitively collected to the extent of the amount of the definitive duty imposed,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of tube and pipe fittings (other than cast fittings, flanges and threaded fittings), of iron or steel (not including stainless steel), with a greatest external diameter not exceeding 609,6 mm, of a kind used for butt-welding or other purposes, currently falling within CN codes ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 and ex 7307 99 80 (TARIC codes 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 and 7307998098) and originating in Russia and Turkey.
2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the net free-at-Union-frontier price, before duty, of the products described in paragraph 1 and manufactured by the companies listed below, shall be as follows:
Country
Company
Anti-dumping duty (%)
TARIC additional code
Russia
All companies
23,8
-
Turkey
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
All other companies
16,7
B999
3. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
The amounts secured by way of provisional anti-dumping duty pursuant to Regulation (EU) No 699/2012 on imports of certain tube and pipe fittings of iron or steel originating in Russia and Turkey shall be definitively collected.
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 17 January 2013.