PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 1195/2014
of 29 October 2014
imposing a provisional countervailing duty on imports of certain rainbow trout originating in Turkey
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1), and in particular Article 12 thereof,
After consulting the Member States,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Initiation
(1)
On 15 February 2014, the European Commission (the Commission) announced the initiation of an anti-subsidy proceeding with regard to imports into the Union of certain rainbow trout originating in Turkey (the country concerned) on the basis of Article 10 of the Regulation (EC) No 597/2009 (the basic Regulation) by a notice published in the Official Journal of the European Union (2) (the Notice of Initiation). A corrigendum to the Notice of Initiation was published in the Official Journal on 4 September 2014 (3).
(2)
The Commission initiated the investigation following a complaint lodged on 3 January 2014 by the Danish Aquaculture Association (the complainant) on behalf of producers representing more than 25 % of the total Union production of certain rainbow trout. The complaint contained prima facie evidence of subsidisation of certain rainbow trout and of material injury caused by it, which the Commission considered sufficient to justify the initiation of an investigation.
(3)
In accordance with Article 10(7) of the basic Regulation, the Commission notified the Government of Turkey (GOT) prior to the initiation of the proceeding that it had received a properly documented complaint alleging that subsidised imports of certain rainbow trout originating in Turkey were causing material injury to the Union industry. The Commission invited the GOT for consultations with the aim of clarifying the situation as regards the contents of the complaint and arriving at a mutually agreed solution.
(4)
The GOT accepted consultations and they were subsequently held. During the consultations, no mutually agreed solution could be found. Following the consultations, a submission was received from the GOT. The Commission took due note of the comments.
2. Parallel anti-dumping proceeding
(5)
On 15 February 2014, the Commission also announced the initiation of an anti-dumping investigation concerning imports into the Union of the same product originating in Turkey by a notice published in the Official Journal of the European Union (4).
(6)
The injury analyses performed in the present anti-subsidy and the parallel anti-dumping investigations are based on the same definition of the Union industry, the same representative Union producers and the same investigation period and led to identical conclusions unless otherwise specified. This was considered appropriate in order to streamline the injury analysis and to reach consistent findings. For this reason, comments on injury aspects put forward in any one of these proceedings were taken into account in both investigations.
3. Interested parties
(7)
In the Notice of Initiation, the Commission invited interested parties to contact it in order to participate in the investigation. In addition, the Commission specifically informed the complainants, other known Union producers, users and importers, exporting producers in Turkey and the Turkish authorities as well as associations known to be concerned about the initiation of the investigation and invited them to participate.
(8)
All interested parties had an opportunity to comment on the initiation of the investigation and to request a hearing with the Commission and/or the Hearing Officer in trade proceedings. No comments were made.
4. Sampling
(9)
The Commission announced in the Notice of Initiation that it might sample the interested parties, in particular the Union producers, the unrelated importers and the exporting producers in Turkey in accordance with Article 27 of the basic Regulation.
4.1. Sampling of Union producers
(10)
In its Notice of Initiation, the Commission stated that it had provisionally selected a sample of Union producers. In accordance with Article 27(1) of the basic Regulation and in view of the Union industry being highly fragmented with more than 700 small and medium enterprises producers (SMEs), the Commission selected the sample on the basis of the largest representative volume of production which could reasonably be investigated within the time available, considering also the geographical spread and sufficient coverage of different steps and types of production (production of live, fresh, frozen, fillets and smoked trout). This sample consisted of nine Union producers. The sampled Union producers accounted for more than 12 % of the total Union production, based on complaint data. The Commission invited interested parties to comment on the provisional sample. No comments were received within the deadline and the provisional sample was thus confirmed. The sample is representative of the Union industry.
4.2. Sampling of importers
(11)
To decide whether sampling is necessary and, if so, to select a sample, the Commission asked unrelated importers to provide the information specified in the Notice of Initiation.
(12)
Three unrelated importers provided the requested information and agreed to be included in the sample. In view of the low number, the Commission decided that sampling was not necessary.
4.3. Sampling of exporting producers
(13)
To decide whether sampling is necessary and, if so, to select a sample, the Commission asked all exporting producers in Turkey to provide the information specified in the Notice of Initiation. In addition, the Commission asked the Mission of the Republic of Turkey to the European Union to identify and/or contact other exporting producers, if any, that could be interested in participating in the investigation.
(14)
Eighteen groups of exporting producers in Turkey provided the requested information and agreed to be included in the sample. The total declared export volume to the Union by these companies of the certain rainbow trout during 2013 accounts for the totality of exports from Turkey to the Union.
(15)
In accordance with Article 27(1) of the basic Regulation, the Commission selected a sample of four groups of exporting producers on the basis of the largest representative volume of exports to the Union which could reasonably be investigated within the time available, considering also the geographical spread. The sampled group of companies account for almost 64 % of the declared export sales to the Union, and are located in two different regions.
(16)
In accordance with Article 27(2) of the basic Regulation, all known exporting producers concerned, and the Turkish authorities were consulted on the selection of the sample. One company contested the selection of sampled companies and claimed that it should be included in the sample. It argued that it exclusively produces, processes and sells trout (that is to say it does not have any other activities), and has been doing so since 1971, making it the first producer of the product concerned in Turkey. It further claimed that it has substantial sales on the domestic market and finally, that it was the biggest producer in the Marmara region.
(17)
The Commission recalls that the selection of sampled companies was made on the basis of the largest quantities of volumes in accordance with Article 27(1) of the basic Regulation taking into account the number of producers that could reasonably be investigated within the time available. As the proposed sample represents 64 % of the exports of the product concerned to the Union, such a sample is representative of the situation of the Turkish industry. Furthermore, the sampled companies are situated in two different regions (out of three represented) which is considered sufficient for the purpose of the investigation. Therefore, the Commission maintains that the sampled companies correspond to the largest representative volumes of imports which could be reasonably investigated within the time available.
5. Individual examination
(18)
Eleven companies or groups of companies requested individual examination under Article 27(3) of the basic Regulation. At this stage of the investigation, the Commission has not taken any decision about the request for individual examination. The Commission will decide whether to grant individual examination at the definitive stage of the investigation.
6. Replies to the questionnaire
(19)
The Commission sent questionnaires to the GOT, to all sampled companies in the Union, three importers and to the sampled groups of exporting producers in Turkey.
(20)
Three companies within a group of Turkish exporting producers requested an exemption from the obligation to provide a questionnaire reply. One of these companies argued that it was mainly active in production of seabass and seabream and it only produces a small volume of product concerned. One company is running a small supermarket and is only marginally involved with the product concerned, and one company was a related importer who did not have important sales of the product concerned in the investigation period. The Commission decided to exempt the company running the small supermarket from the obligation to fill in the questionnaire response. However, it maintained its position that the company mainly active in production of seabass and seabream had to fill in the questionnaire as well as the related importer since the volumes produced (in case of the exporting producer) or traded (in case of the related importer) were still important.
(21)
Questionnaire replies were received from the GOT and all of the other sampled groups of exporting producers in Turkey and the companies asking for individual examination.
7. Verification visits
(22)
The Commission sought and verified all the information deemed necessary for a provisional determination of subsidy, resulting injury and Union interest. Verification visits pursuant to Article 26 of the basic Regulation were carried out at the premises of the following companies:
(a)
Union producers:
-
Aqualande SAS, Roquefort, France
-
Danaqua, Grindsted, Denmark
-
Danforel A/S, Grindsted, Denmark
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Denmark
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germany
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germany
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poland
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spain
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italy
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spain
(b)
Exporting producers in Turkey
-
Group of related companies ‘GMS’, Bodrum, Turkey:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdȘti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.LtdȘti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdȘti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd Ști
-
Group of related companies ‘Kilic’, Bodrum, Turkey:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd Ști,
-
Group of related companies ‘Özpekler’, Denizli, Turkey:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd Ști (‘Ternaeben’), Kayseri, Turkey
(c)
Government of Turkey:
-
Ministry of Economy, Ankara, Turkey
-
Ministry of Food, Agriculture and Livestock, Ankara, Turkey
(d)
Importers in the Union related to Turkish exporters:
-
Spador S.R.L. (‘Spador’)
-
Ternäben Service GmbH (‘TSG’),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (‘TVG’)
(e)
Union producer (processor) related to exporting producer in Turkey (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Poland (‘TPL’)
8. Investigation period and period considered
(23)
The investigation of subsidy and injury covered the period from 1 January 2013 to 31 December 2013 (the investigation period). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from 1 January 2010 to the end of the investigation period (the period considered).
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
1. Product concerned
(24)
The product concerned is rainbow trout (Oncorhynchus mykiss):
-
live weighing 1,2 kg or less each, or
-
fresh, chilled, frozen and/or smoked:
-
in the form of whole fish (with heads on), whether or not gilled, whether or not gutted, weighing 1,2 kg or less each, or
-
with heads off, whether or not gilled, whether or not gutted, weighing 1 kg or less each, or
-
in the form of fillets weighing 400 g or less each,
originating in Turkey and currently falling within the CN codes ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 and ex 0305 43 00 (the product concerned).
(25)
As already mentioned in recital 1, the definition of the product concerned was subject to a corrigendum. The correction was purely editorial and the scope was not affected.
2. Like product
(26)
The investigation showed that the product produced and sold on the Turkish domestic market and/or exported to the Union and the product produced and sold in the Union by the Union industry have the same basic physical, technical and chemical characteristics and the same basic uses.
(27)
The Commission decided at this stage that those products are therefore like products within the meaning of Article 2(c) of the basic Regulation.
3. Claims regarding the product scope
(28)
Some interested parties claimed that smoked trout should be excluded from the product scope. According to these parties there were differences in the production process and differences in physical, technical and chemical characteristics when compared to non-smoked trout. Furthermore, the Turkish authorities claimed that the cost structure of smoked fillets producers was significantly different from the cost structure of other producers which would indicate that smoked and non-smoked products were not a single product. Finally, these parties referred to two prior anti-dumping investigations concerning similar products (large rainbow trout and salmon) concluded in 2004 (5) and 2005 (6) respectively where smoked products were outside the product scope. The parties referred in particular to recital 9 of Council Regulation (EC) No 437/2004 (7) where it would be acknowledged that the process of smoking would alter the basic characteristics of the product in question. On this basis smoked trout should be excluded from the product scope in the current investigation.
(29)
The investigation showed that the various presentations - ‘ive’, ‘chilled’, ‘frozen’ or ‘smoked’ - covered by the definition of the product concerned share the same basic physical, technical and chemical characteristics. In particular, all trout had the same intrinsic qualities (chemical, nutritional or other) and the processing did not deprive the fish therefrom, but resulted only in different presentations which were merely different means of preserving the fish before further processing, preparation, cooking or consumption. Therefore, it was concluded that conservation by smoking does not materially alter the basic physical, technical and chemical characteristics of the product.
(30)
Regarding different production processes and different cost structures, the parties did not explain how this could have had an impact on the conclusion that smoked and non-smoked products were a single product. In any event, any possible difference in production processes has as such no impact on the definition of the product scope. Furthermore, in this specific case, the production process and cost structure of smoked fillets were in fact not significantly different from the production process and cost structure of other presentations of trout. The main cost element of each presentation was farming cost, consisting essentially of feed (fishmeal and fish oil), energy cost and the cost of eggs or juveniles. The claims made in this regard should therefore be rejected.
(31)
In the previous investigations to which the interested parties referred to, and in contrast to the current investigation, smoked products were not included in the complaint leading to the initiation of these cases. Therefore, they were not within the scope of these investigations and consequently not investigated. Recital 9 of Regulation (EC) No 437/2004 addressed a claim by an interested party that frozen whole fish and fillets should be excluded from the proceeding. However, the investigation did not find or specifically conclude that smoked products should be excluded from the product scope. On the basis that the current investigation found that all presentations of trout have the same basic physical, technical and chemical characteristics, this argument should be rejected.
(32)
For the reasons above the claim that the smoked products should be excluded from the scope of the product scope was at this stage rejected.
C. SUBSIDY
1. Introduction
(33)
The complainant alleged that the GOT is subsidising its aquaculture sector. The complaint contained prima facie evidence for several subsidy practices included in both legislation and a number of policy documents which are the basis for the state support of the sector.
(34)
The Commission reviewed and analysed the documents provided in the complaint as well as additional documents submitted by the GOT and by sampled exporting producers in the course of the investigation and found that all of these documents show that the aquaculture sector in the Republic of Turkey receives preferential treatment in many areas.
(35)
The decision by the Turkish authorities to subsidize specifically the aquaculture sector dates back to 2003 and has resulted in large amounts of public money being transferred to Turkish producers and exporters over the last 10 years.
(36)
In the framework of the pre-initiation consultations between the GOT and the Commission, as mentioned in recitals 3 and 4 above, the GOT did not challenge the existence of any of the investigated schemes.
2. Schemes investigated
(37)
The Commission sent questionnaires to the GOT and the sampled exporting producers, requesting information on the following schemes that allegedly involved the granting of subsidies to the aquaculture industry:
-
State support to investments made in the aquaculture sector
-
Customs duty exemption
-
VAT exemption
-
Tax reduction
-
Social security premium support (employers' contribution)
-
Interest support
-
Land allocation
-
Income tax support
-
Social security premium support (employees' contribution)
-
Direct subsidies granted to producers of trout
-
Direct subsidies to trout farmers
-
Direct subsidies for the organic production of trout
-
Specific support for juveniles
-
Subsidised loans and insurance for trout producers
-
Low-Interest Investment Loans and Business Loans by Ziraat Bankasi
-
Low-Interest Investment Loans and Business Loans by Agricultural Credit Cooperatives
-
Agricultural Insurance Pool and Premium Support Rates
-
Subsidies for consultancy
-
Subsidies for fishing vessels
-
Purchase of fuel for fishing boats (Consumption tax rebate on vessel fuel)
-
Discarding of fishing vessels
-
Other subsidies and other subsidy programmes
3. State support to investments in the aquaculture sector
3.1. Introduction
(38)
The GOT introduced a support scheme for businesses which invest funds in certain sectors and certain regions, including the aquaculture sector. The purpose of this scheme is to:
-
increase production and employment,
-
encourage large investments contributing to international competitiveness,
-
stimulate direct foreign investments,
-
support investments for environmental protection and R & D activities, in line with the targets outlined in Turkey's various development plans and annual programmes that are specified below.
3.2. Legal basis
(39)
The following legal provisions provide for state support to investments in the aquaculture sector: Turkish Decree No 2012/3305 published on 19 June 2012 concerning State Support for Investments and Communique No 2012/1 published on 20 June 2012 on the Implementation of the Decree concerning State support for Investments in the Official Gazettes No 28328 and 28329 respectively.
3.3. Findings of the investigation
(40)
Even though the Turkish Decree No 2012/3305 is the relevant support scheme for the investigation period, similar provisions had been in place since 2006 and even before. This fact is relevant as subsidies linked to the purchase of fixed assets, such as investment subsidies, may be allocated to the investigation period even if they were granted before the investigation period.
(41)
The investigation confirmed the existence of the various state support schemes. Aquaculture production is expressly listed in Annex 2/A of Decree No 2012/3305 among the sectors which may benefit from incentives like value added tax (VAT) exemption, customs duty exemption, tax reduction, contributions to investment, social security premium support (employers' contribution, land allocation, interest rate support, income tax support and social security premium support (employees' contribution). Based on the level of economic development of the six regions determined by the Decree No 2012/3305 the aid intensity can vary.
(42)
Even though the existence of ‘Regional investment’ programmes was confirmed by the investigation, none of the sampled companies benefited from all schemes. A few of them benefited from VAT and customs duty exemptions that apply equally to all six regions in Turkey. However, as the sampled companies purchased machinery and equipment from Union companies within the EU-Turkey Customs Union, the customs duty was not due. Moreover, as Turkey applies an input and output VAT system, the benefits obtained during the investigation period consisted only of a time gain of two months until the companies were refunded their VAT by the tax authorities. The actual benefit would be the interest payable to a commercial bank for the period until the VAT is refunded. This benefit is negligible and was not further analysed.
(43)
One sampled company benefited from a tax reduction because of the purchase of machinery made in the framework of the abovementioned regulation of state support to investments. Instead of the generally applicable corporate tax rate of 20 % it only paid 4 %.
(44)
The same sampled company also benefited from the Social Security Premium Support Programme. As a holder of an investment encouragement certificate it benefited from the social security premium support for employers' and employees' contribution. After having completed its investment, the company's social security premium employers' and employees' shares corresponding to the minimum wage were exempted by the Social Security Institution for newly created employment. The Ministry of Economy funded the scheme.
3.4. Conclusion
(45)
The state support to investments is provisionally considered a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation, when the state support takes the form of a tax incentive, i.e. when government revenue is otherwise due but in fact forgone or not collected.
(46)
The subsidy is specific and countervailable since the benefit of the subsidy is specifically limited to a list of economic sectors. The access to the subsidy is further limited to certain enterprises operating in certain sectors. In addition, the subsidy does not meet the non-specificity requirements of Article 4(2)(b) of the basic Regulation, given that the number and quality of the restrictions applicable to certain sectors, most notably those restricting to either certain types of enterprises or completely excluding certain sectors.
(47)
Aquaculture is expressly designated in Annex 2A of the Decree as one of the activities which may benefit from this type of tax exemptions. Annex 4 to the decree lists the sectors which may not benefit from any incentive under this scheme.
(48)
Consequently, according to Article 3(2) of the basic Regulation the above mentioned subsidies are considered a financial contribution of the government that confer a benefit to the recipients.
3.5. Calculation of the subsidy amount
(49)
One company availed of benefits under the abovementioned schemes. However, the benefit to the company was found to be negligible.
4. Direct subsidies to producers of trout
4.1. Introduction
(50)
Direct subsidies per kg of trout produced are the main subsidy scheme benefiting the product concerned. These subsidies are revised each year as part of the yearly review of agricultural subsidies.
4.2. Legal basis
(51)
The following legal provisions provide for direct subsidies: Turkish Decree No 2013/4463 on agricultural subsidies in 2013, dated 07 March 2013 and published in the Official Gazette No 28612 on 8 April 2013 (applying retroactively as of 1 January 2013).
4.3. Findings of the investigation
(52)
The investigation confirmed the existence of direct subsidies for trout. It was found that for the investigation period the level of subsidy per kg of trout was set at 0,65 TL/kg for production up to 250 tons a year. Half of this amount (0,325 TL/kg) was granted for produced quantities between 251-500 tons/year and no subsidies were granted for produced quantities above 500 tons. The subsidy was granted to the producers of the product concerned with a licence from the Ministry of Food, Agriculture and Livestock.
(53)
Before any payment is made, producers need to be registered in the aquaculture registration system of the Ministry of Food, Agriculture and Livestock. They are subject to regular and unannounced inspection visits.
(54)
Three out of four sampled groups of companies benefited from direct subsidies during the investigation period since they farmed trout themselves. The largest group however, Ternaeben, did not farm trout but purchased it (mostly live trout and frozen whole fish) from unrelated farmers and processed it. It therefore did not receive direct subsidies. As a result, the question arose as to whether the benefit of direct subsidies applied as well to Ternaeben and to the other three sampled groups of companies who not only farmed but also purchased some trout from unrelated companies for processing.
(55)
In this respect, the Commission stresses that the product concerned covers both the directly subsidised raw material, namely live trout and the downstream products (fresh, frozen whole fish, fillets, smoked trout). As the production of live trout is subsidised and practically all trout farmers in Turkey benefit from this scheme, all producers of the product concerned (namely live trout and the downstream products) benefit from this direct subsidy scheme, irrespective of whether they farm the trout themselves or purchase it for further processing.
(56)
The benefit to producers of the product concerned can in any event be demonstrated. In this regard, the Commission compared the cost of farming of the three sampled companies which farm trout themselves (including a reasonable and conservative amount of selling, general and administrative expenses (SG&A) and profit) with the price paid to purchase live or chilled fish from unrelated suppliers. The Commission found that for all three companies the purchase price for live or chilled fish was lower than the average cost of farming.
(57)
Regarding the Ternaeben group, the Commission compared the average cost of farming of the three other sampled companies (including a reasonable and conservative amount of SG&A and profit) with the individual average purchase price Ternaeben paid for chilled or live fish. It was found that the average cost of farming of the other three sampled companies was higher than the average purchase price of Ternaeben. Its average purchase price was found to be in line with the other sampled companies.
(58)
Therefore, the Commission considers that the sampled companies, also to the extent that they purchased trout from unrelated companies, benefited from the direct subsidy scheme.
(59)
The complainant alleged that an extra support payment was made for the organic production of trout and the per piece production of juveniles. The investigation confirmed the existence of the extra support payment for the organic production of trout. However, it was found that only one company existed in Turkey for the organic production of trout but this company went bankrupt recently. As a result, no subsidies for the organic production of trout were conferred during the investigation period.
(60)
In addition, the Commission found that the specific support for the production of juveniles existed in 2012 but was abandoned as of 2013 as the level of the production of juveniles in Turkey already satisfied the market needs.
4.4. Conclusion
(61)
On the basis of the findings of the investigation, the Commission provisionally concludes that the abovementioned public contribution takes the form of a direct grant within the meaning of Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation and therefore confers a direct benefit to Turkish producers of trout in line with Article 3(2) of the basic Regulation. A ‘benefit’ is conferred because direct funding (grant) is provided by public authorities without any interest rate or royalty. Such free funds are usually not available on the market.
(62)
The direct subsidies scheme is specific and countervailable within the meaning of Article 4(2)(a) of the basic Regulation as access to it is limited to certain enterprises. Enterprises involved in aquaculture are expressly cited and trout is clearly designated as one of the species which benefit from this subsidy scheme. This direct grant is specific, as the granting authority, and the legislation pursuant to which the granting authority operates, explicitly limits access to these grants to enterprises operating in the aquaculture sector.
4.5. Calculation of the subsidy amount
(63)
The total benefit per company was the average direct subsidy amount received during the investigation period for the own farmed live fish and the average subsidy amount granted by the GOT, calculated on the basis of the total subsidies conferred and divided by the total amount of trout production in Turkey for the purchased live fish.
(64)
The table below shows the provisionally determined amount of benefit for these grants set out above, with the benefit taken as the amount received in the investigation period by the companies concerned.
Direct and Indirect Subsidies
Company Name
Subsidy margin
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsidised loans
5.1. Introduction
(65)
Certain public and private entities provided preferential loans to companies operating in the aquaculture sector. The main entities concerned are described below.
(66)
Agricultural Credit Cooperatives (ACCs) are private law entities which have been established by agricultural producers (i.e. real persons or legal entities that are engaged in agricultural production) in Turkey in order to support their financial needs in their business.
(67)
The Agricultural Bank of the Republic of Turkey (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi or ‘Ziraat Bankasi’) is a state owned bank and public body, whose shares are fully owned by the Under Secretariat of Treasury. In the framework of a government programme as set out in the recital 70 below, also applying to the investigation period, Ziraat Bankasi provides preferential loans to the aquaculture sector, to promote agricultural production and agribusiness. In this regard, the Council of Ministers annually determines the duration, procedures and principles of the programme and the Treasury transfers the remaining amount of the interest payment, corresponding to the discounted interest rate, to Ziraat Bankasi. Therefore it is considered that Ziraat Bankasi is vested with governmental authority and thus is considered a public body.
(68)
The Small and Medium Enterprises Development Organization (KOSGEB) is a public body whose objective is to increase small and medium sized enterprises' (SMEs) share in economic and social development by offering quality services and support towards developing SMEs' power of competition and spreading culture of entrepreneurship. KOSGEB falls within the competence of the Ministry of Science, Industry and Technology and is partly independent.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) was chartered by the Turkish Government on 21 August 1987 by Decree No 87/11914, following the order of Law No 3332 and is a fully state-owned bank and public body acting as the Turkish government's major export incentive instrument in Turkey's sustainable export strategy. Eximbank has been mandated by the government to support foreign trade and Turkish contractors/investors operating overseas, in order to increase exports of Turkish businesses and to strengthen their international competitiveness. Hence, it is considered that Eximbank is vested with governmental authority and thus is considered a public body.
5.2. Legal basis
(70)
The following legal provisions provide for subsidised loans: Turkish Decree No 2013/4271 published in the Official Gazette No 28561 and dated 16 February 2013 concerning the Extension of low-interest investment loans and business loans by Ziraat Bankasi and ACCs in 2013, Turkish Decree No 2010/27612 published in the Official Gazette on 15 June 2010 concerning loans at zero percent interest rates for SMEs and Turkish Law No 3332, published on 31 March 1987 in the Official Gazette No 19417 (bis) on export credits by Eximbank, the Turkish Export Credit Bank of Turkey.
5.3. Findings of the investigation
(71)
The preferential loans from Eximbank and KOSGEB were investigated on the basis of the respective allegations in the complaint concerning subsidised loans. The investigation confirmed the existence of low-interest loans. However, none of the sampled exporting producers were found to have benefited from any loans granted by ACCs.
(72)
The Commission found that one sampled company obtained four preferential loans from Ziraat Bankasi under the provisions of Decree No 4271/2013 during the investigation period. Within the scope of the Aquaculture loans, Ziraat Bankasi extended investment loans in respect of the purchase of machinery and equipment and the bank further extended operational loans in order to finance operational costs.
(73)
In addition to the preferential loans from Ziraat Bankasi one sampled company benefited from a loan at zero percent interest rate pursuant to Decree No 2010/27612 on the basis of which KOSGEB administers the various SME support programmes. SMEs operating in the Aquaculture sector are also entitled to benefit from these support programmes.
(74)
Moreover, during the investigation it was found that two sampled companies received two and six low interest loans from the Eximbank respectively. The representatives of Eximbank confirmed during the verification visit held with the GOT that Eximbank grants loans to Turkish exporters at better conditions than generally available on the market.
5.4. Conclusion
(75)
The above mentioned low-interest loans are provisionally considered a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(i) and Article 3(2) of the basic Regulation.
(76)
On the basis of the findings of the investigation, the Commission concludes that the benefit conferred to the recipient takes the form of a discount in the interest rates of loans contracted for aquaculture production. The scheme, State supported loans, confers a benefit to the recipient of the loans as such loans are granted under financial conditions which do not reflect market conditions for loans with a comparable maturity. They are granted below market rates.
(77)
These schemes are specific within the meaning of Article 4(2)(a) of the basic Regulation, as the granting authorities or the legislation pursuant to which the granting authorities operate explicitly limit access to certain enterprises.
(78)
All the above mentioned loans are therefore considered as countervailable subsidies, which confer a benefit and are specific in the sense of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
5.5. Calculation of the subsidy amount
(79)
Article 6(b) of the basic Regulation provides that the benefit on preferential loans was provisionally calculated as the difference between the amount of interest paid and the amount that would be paid for a comparable commercial loan which companies could obtain on the market. As a benchmark the Commission applied the weighted average interest rate for Turkish loans for the investigation period by using the electronic trading platform Bloomberg (WAIRCOMM Index).
(80)
The benefit was calculated for the investigation period as the difference between the interest actually paid during the investigation period, and the interest that would have been paid using the benchmark.
(81)
The subsidy margins calculated for the sampled exporting producers based on this methodology are as follows:
Preferential loans
Company Name
Subsidy margin
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Agricultural Insurance Pool and Premium Support Rates
6.1. Introduction
(82)
The Agricultural Insurance Law and the Regulation on Implementation Principles of the Agricultural Insurance Pool set out the goal of the government to provide insurance coverage against all losses of the fish stock and harvest of trout producers due to numerous possible diseases, natural disasters, accidents etc.
(83)
The insurance types which are covered under the Agricultural Insurance Pool are (i) Crop Insurance, (ii) Greenhouse Insurance, (iii) Big Cattle Insurance, (iv) Small Cattle Insurance, (v) Poultry Insurance, and (vi) Aquaculture Insurance.
6.2. Legal basis
(84)
The legal basis of this programme is the Agricultural Insurance Law No 5363 and Turkish Decree No 2012/4138 regarding risks, products and regions within the scope of Agricultural Insurance Pool and Premium Support Rates published in the Official Gazette No 28537 and dated 23 January 2013.
6.3. Findings of the investigation
(85)
The investigation confirmed the existence of this subsidy scheme. According to Articles 12 and 13 of the Agricultural Insurance Law No 5363 and Decree No 2012/4138 regarding Risks, Products and Regions within the Scope of Agricultural Insurance Pool and Premium Support Rates (Decree No 2012/4138), producers of aquaculture products may benefit from an insurance premium support of the government as provided in Article 1/6 of the Decree No 2012/4138.
(86)
A company wishing to apply to the Agricultural Insurance Pool files a projection for the insurance policy it wishes. The company is subsequently inspected by the Agricultural Insurance Pool for a risk assessment and offered an insurance policy including the amount of premium payable. If the company operating in the agricultural sector accepts the offer, the government pays half of the insurance premium.
(87)
The Commission found that farmers in Turkey in general do not insure their products. Only one of the sampled companies benefited from the insurance premium support programme of the government during the investigation period for 3 months. It then switched to a private insurer.
6.4. Conclusion
(88)
In practice, the benefit conferred by this scheme takes the form of a reduction in the financial costs incurred in the life insurance coverage of aquaculture livestock. This scheme constitutes a subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(i) of the basic Regulation in the form of a direct grant by the government to trout producers and a ‘financial contribution’ in the sense of the basic Regulation because the recipient of the subsidy benefits from a favourable insurance premium, which is well below the level of insurance premiums available on the market for the coverage of comparable risks. The scheme confers a benefit within the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation. The benefit is equal to the difference between the premiums offered in the context of a commercial insurance policy and the subsidised premium.
(89)
The subsidy is specific as the granting authority and the legislation pursuant to which the granting authority operates explicitly limit access to this grant to enterprises operating in the agriculture sector and even explicitly target risks incurred by aquaculture producers.
6.5. Calculation of subsidy amount
(90)
One company availed of benefits under this scheme. However, the benefit to the company was found to be negligible.
6.6. Subsidies for consultancy
(91)
This scheme aims at providing the necessary knowledge and know-how to the aquaculture producers in order to modernise and increase production and to become more efficient. None of the sampled exporting producers were found to have benefited from this scheme during the investigation period.
6.7. Subsidies for fuel and discarding fishing vessels
(92)
These subsidies are linked to the purchase of fuel for fishing boats, or linked to the discarding of fishing vessels. These subsidy payments benefit specifically fisheries activities. None of the sampled exporting producers were found to have benefited from these subsidies during the investigation period.
6.8. Conclusion on subsidisation
(93)
The Commission calculated the amounts of countervailable subsidies in accordance with the provisions of the basic Regulation for the investigated companies scheme by scheme, and added these figures together to calculate a total subsidy amount for each group for the investigation period.
(94)
To calculate the overall subsidy margins below, the Commission first calculated the percentage subsidisation, being the subsidy amount over total company turnover. This percentage was then used to calculate the subsidy allocated to exports of the product concerned to the Union during the investigation period.
(95)
The subsidy amount per whole fish equivalent of product concerned exported to the Union during the investigation period was then calculated, and the margins below calculated as a percentage of the CIF value of the same exports per whole fish equivalent.
(96)
For the cooperating exporting producers outside the sample, the Commission calculated the weighted average subsidy margin. Therefore, that margin was established on the basis of the margins of the sampled exporting producers.
(97)
For all other exporting producers, the Commission established the subsidy margin on the basis of the facts available, in accordance with Article 28 of the basic Regulation. To this end, the Commission determined the level of cooperation of the exporting producers. The level of cooperation is the volume of exports of the cooperating exporting producers to the Union expressed as proportion of the total export volume - as reported in Eurostat import statistics - from the country concerned to the Union.
(98)
The level of cooperation in this case is high because the imports of the cooperating exporting producers constituted more than 80 % of the total exports to the Union during the investigation period. On this basis, the Commission decided to base the residual subsidy margin at the level of the sampled company with the highest subsidy margin.
Company Name
Subsidy margin
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Weighted average of the sample
8,2 %
Country-wide subsidy margin
9,7 %
D. INJURY
1. Definition of the Union industry and Union production
(99)
The like product was manufactured by more than 700 producers in the Union during the investigation period. They constitute the ‘Union industry’ within the meaning of Article 8(1) of the basic Regulation.
(100)
The total Union production during the investigation period was estimated at around 170 million kg ‘whole fish equivalents’ (WFE), based on data provided by national and European producers' associations and individual companies. As indicated in recital 10 nine Union producers were selected in the sample representing more than 12 % of the total Union production of the like product.
2. Union consumption
(101)
The Commission established the Union consumption on the basis of the total estimated Union producers' sales volume on the Union market and the total import volume based on Eurostat.
(102)
Total Union producers' sales volume was estimated as set out in recital 130 below.
(103)
As for the import volume, Eurostat reports net weights for six different CN codes, namely live, fresh, chilled, frozen and/or smoked in the form of whole and/or gutted fish or fillets. Net weights were converted into WFE for comparison purpose by dividing the import quantity recorded in Eurostat with the below conversion factors. These conversion factors were provided in the complaint and are commonly used in the industry.
Table 1
Conversion factors
Product presentation
Factor
Live
1,00
Fresh/chilled/frozen (gutted)
0,85
Fillets: Fresh/chilled/frozen
0,47
Fillets: Smoked
0,40
(104)
The relevant CN codes cover also other types of fish not included in the scope of this investigation, such as brown trout (Salmo trutta), cutthroat trout (Oncorhynchus clarki), golden trout (Oncorhynchus aguabonita) and gila trout (Oncorhynchus gilae). However, the investigation found that species other than the product concerned were not produced in Turkey, or only produced in negligible quantities. This was based on the information provided by the Turkish industry to the Federation of European Aquaculture Producers (FEAP) and other public information sources (8) cross-checked, whenever possible, with relevant Turkish official statistics. On this basis, it was concluded that Eurostat statistics provided sufficiently reliable and complete import data.
(105)
The Union consumption, as established, remained stable from 2010 to 2011, then decreased by 5 % between 2011 and 2012 and further dropped by 7 % from 2012 and the investigation period. Overall, consumption decreased by 12 % in the period considered.
Table 2
Union consumption (kg WFE)
2010
2011
2012
Investigation period
Total Union consumption
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Source: FEAP, Eurostat
3. Imports from the country concerned
3.1. Volume and market share of the imports from the country concerned
(106)
As indicated in recital 103, the Commission established the volume of imports on the basis of Eurostat, expressed in kg WFE. The market share of the imports was established on the basis of import volume from Turkey and total Union consumption.
(107)
Imports into the Union from the country concerned developed as follows:
Table 3
Import volume (kg WFE) and market share
2010
2011
2012
Investigation period
Volume of imports from Turkey (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Market share
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Source: Eurostat
(108)
Despite the decrease in consumption, import volumes of the product concerned to the Union increased steadily during the period considered and in total by 72 %. This led to an increase of the corresponding market share from 9 % in 2010 to 17 % in the investigation period, i.e. an increase of 8 percentage points or of 95 % during the period considered.
3.2. Prices of the imports from the country concerned and price undercutting
(109)
The Commission established the average prices of imports on the basis of Eurostat by dividing the total volume of Turkish imports expressed in kg WFE by the total value of those imports. Price undercutting of the imports was established on the basis of the data of the sampled exporting producers.
(110)
The average price of imports into the Union from the country concerned developed as follows:
Table 4
Import prices (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Investigation period
Turkey
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Source: Eurostat
(111)
The average import price of the product concerned increased by 8 % between 2010 and 2012 and subsequently decreased by 3 % between 2012 and the investigation period. Overall, the average import price increased by 5 % during the period considered.
(112)
The Commission determined the price undercutting during the investigation period by comparing: (a) the weighted average sales prices per product type of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level; and (b) the corresponding weighted average prices per product type of the imports from the sampled exporting producers to the first independent customer on the Union market, established on a Cost, insurance, freight (CIF) basis.
(113)
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary, and after deduction of rebates and discounts. The result of the comparison was expressed as a percentage of the sampled Union producers' turnover during the investigation period. It showed a weighted average undercutting margin ranging between 5 % and 18 % of the imports from the country concerned on the Union market.
(114)
One sampled exporting producer argued that the Commission should give due consideration to any difference in the level of trade. However, the investigation showed that no differences existed in the level of trade between the sampled Union producers and the sampled exporting producers in Turkey. The argument should therefore be rejected.
(115)
The Aegean Exporters' Association (representing the Turkish exporters) and one exporting producer claimed that the Union industry is mainly focussed on the production of organic trout and pink trout which have a significant price premium as compared to trout exported from Turkey. Therefore, they claimed that the prices were not comparable. However, as explained in the recital 113 above, the price comparisons were made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade duly adjusted where necessary. As a consequence any price differences based on different product types have been duly taken into consideration.
(116)
The Aegean Exporters' Association also claimed that the Union industry used different production processes resulting in different optic and sensory characteristics and a difference in shelf life. It was alleged that trout produced by the Union industry also had different weight ranges when compared to trout produced in Turkey. All these elements had allegedly an impact on the price comparison and should therefore be taken into consideration. However, no evidence was provided in order to substantiate these claims, neither did the evidence obtained during the investigation support these claims. As explained in recital 113 the price comparisons were made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade duly adjusted where necessary. Any differences based on different product types have been therefore duly taken into consideration.
(117)
Therefore, the claims made regarding price comparisons should be rejected.
4. Economic situation of the Union industry
4.1. General remarks
(118)
In accordance with Article 8(4) of the basic Regulation, the examination of the impact of the subsidised imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
(119)
As mentioned in recital 10, sampling was used for the determination of possible injury suffered by the Union industry.
(120)
For the injury determination, the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators. The Commission evaluated the macroeconomic indicators on the basis of data contained in the complaint, FEAP and Eurostat. The data related to all Union producers. The Commission evaluated the microeconomic indicators on the basis of data contained in the questionnaire replies from the sampled Union producers. The data related to the sampled Union producers. Both sets of data were found to be representative of the economic situation of the Union industry.
(121)
The macroeconomic indicators are: production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, growth, employment, productivity and magnitude of the subsidy margin.
(122)
The microeconomic indicators are: average unit prices, unit cost, labour costs, inventories, profitability, cash flow, investments, return on investments, and ability to raise capital.
4.2. Macroeconomic indicators
4.2.1. Production, production capacity and capacity utilisation
(123)
Production volume of the Union industry was obtained from FEAP and the complainant. FEAP data is collected on an ex-farm basis and refers to live fish harvested in each Member State. As FEAP data covered only part of the investigation period, they were completed on the basis of estimates of the complainant. In addition, since FEAP data is collected on an ex-farm basis and refers to live fish harvested, and in order to avoid double-counting, the proportion of imports from all sources destined for reprocessing (around 20 % of all import volumes, excluding ‘smoked’, based on the information provided by the sampled exporting producers in the questionnaire replies) was added to the EU production of life fish.
(124)
On this basis, the total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Table 5
Production, production capacity and capacity utilisation
2010
2011
2012
Investigation period
Production volume (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Production capacity (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Capacity utilisation
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Source: the complaint, FEAP, data of the sampled Union producers and of sampled exporting producers, Eurostat.
(125)
Production decreased each year during the period considered. In the investigation period, the production decreased by 19 % as compared to 2010. This decrease was more pronounced than the decrease in the consumption during the period considered.
(126)
Production capacity was estimated by dividing the production volume by the capacity utilisation rate of the sampled Union producers.
(127)
Production capacity of the Union industry decreased by 17 % throughout the period considered. The findings of the investigation indicate that a number of Union producers have closed down their production facilities during the period considered thereby decreasing the total Union production capacity.
(128)
Union producers' capacity utilisation rate was at around 75 % during the period considered, decreasing by 1 percentage point between 2010 and the end of the investigation period.
4.2.2. Sales volume and market share
(129)
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Table 6
Sales volume and market share
2010
2011
2012
Investigation period
Sales volume on the Union market (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Market share
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Source: the complaint, FEAP, data of the sampled Union producers, Eurostat
(130)
Sales volume of the Union industry was established on the basis of the total production volume, as described in recital 123 by deducting the Union industry's export sales.
(131)
Export sales volume was based on Eurostat data converted into kg WFE. Other trout species possibly included in the CN codes concerned were considered negligible since they were not produced in the Union, or produced in only very small quantities. Therefore, it was considered that Eurostat provided sufficiently reliable data for the export of rainbow trout during the period considered.
(132)
Thus, sales volume of the Union industry decreased constantly between 2010 and the investigation period and overall by 20 % throughout the period considered. This negative trend has been more pronounced than the decrease in the total consumption over the same period as described in recital 105.
(133)
As a result the market share held by the Union industry also decreased throughout the period considered and overall fell by 8 percentage points during the same period. At the same time Turkish imports increased by 72 % and the corresponding market share by 8 percentage points, as described in recital 108 above, which corresponded to the loss of market share of the Union industry.
4.2.3. Growth
(134)
The Union consumption declined from 2011 to the end of investigation period. Despite the decreasing demand on the Union market, imports from Turkey nearly doubled and resulted in a growing market share during the period considered. Thus, the Union industry lost part of its market share, whereas the imports concerned managed to increase theirs in the decreasing Union market. At the same time, the production volume of the Union industry declined more than the market contracted while the volume of the Turkish imports increased both in absolute and in relative terms.
4.2.4. Employment and productivity
(135)
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Table 7
Employment and productivity
2010
2011
2012
Investigation period
Number of employees
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Productivity (kg WFE/employee)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Source: the complaint, FEAP, data of the sampled Union producers
(136)
Employment of the Union industry was estimated on the basis of the total production volume, divided by the productivity of the sampled Union producers. Given the decrease in production volume (Table 5), the level of employment of the Union industry declined by 22 % during the period considered.
(137)
As employment decreased at a higher rate than production volume, the estimated productivity per employee, measured as output in kg WFE per employee, increased by 5 % during the period considered.
4.2.5. Magnitude of the amount of the countervailable subsidies and recovery from past subsidisation or dumping
(138)
All subsidy margins are significantly above the de minimis level. As regards the impact of the magnitude of the amount of the countervailable subsidies on the Union industry, given the volume and prices of imports from Turkey, the impact can be considered not negligible.
(139)
Since this is the first anti-subsidy investigation concerning the product concerned, no data are available to assess effects of possible past subsidisation or dumping.
4.3. Microeconomic indicators
4.3.1. Prices and factors affecting prices
(140)
The weighted average unit sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Table 8
Sales prices in the Union
2010
2011
2012
Investigation period
Average unit sales prices to unrelated customers EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Unit cost of production EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Source: Data of the sampled Union producers
(141)
The sampled Union producers' average unit sales price first increased from EUR 2,76 per kg WFE in 2010 to EUR 2,91 in 2011, then decreased to EUR 2,89 in 2012 and again increased to EUR 2,95 in the investigation period. Overall, the average sales price of the sampled Union producers increased by 7 % during the period considered. This increase was however not sufficient to cope with the parallel increase of the cost of production of 9 % during the same period. As a result, the average unit net sales price fell below the unit cost of production during the investigation period.
(142)
The sampled Union producers' production cost increased from EUR 2,73 per kg WFE in 2010 to EUR 2,84 in 2011. In 2012 a more moderate increase to EUR 2,89 was observed. A bigger increase to EUR 2,98 took place in the investigation period when the cost of production exceeded the average unit sales prices - making the Union production unprofitable overall. The most important element of the cost of production is the cost of feed (fishmeal and fish oil) together with the cost of energy and the cost of eggs or juveniles, which increased during the period considered and which is thus reflected in the increase of the average production cost.
4.3.2. Labour costs
(143)
The average labour costs of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 9
Average labour costs per employee
2010
2011
2012
Investigation period
Average labour costs per employee (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Source: Data of the sampled Union producers
(144)
Between 2010 and the investigation period, the average labour costs per employee of the sampled Union producers increased by 4 %. This overall increase during the period considered is relatively low and in any event below the general increase in labour cost (7,5 %) (9) and the inflation rate (9,6 %) (10) in the Union during the same period.
4.3.3. Inventories
(145)
Trout is a perishable product, which unless frozen, has a shelf life of less than two weeks. As the sampled Union producers do not keep stocks of trout after harvest and do not, to any significant degree, freeze their production, stock levels are not considered to be a meaningful indicator of injury in this investigation.
4.3.4. Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
(146)
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 10
Profitability, cash flow, investments and return on investments
2010
2011
2012
Investigation period
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Cash flow (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investments (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Return on investments
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Source: Data of the sampled Union producers
(147)
The Commission established the profitability of the sampled Union producers by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales. In 2010 and 2011 profitability increased slightly but remained at low levels only slightly above break-even. The situation declined further in 2012 where profitability turned negative and during the investigation period where losses further increased. This, as explained in recital 142, is due to the increasing trend of production cost while the Union industry could not raise its prices accordingly. Throughout the period concerned, a number of Union producers went out of business.
(148)
The net cash flow is the ability of the Union producers to self-finance their activities. The trend in net cash flow increased from 2010 to 2011 and declined after that. Between 2012 and the investigation period it declined deeply, rendering the total cumulative cash flow of the period concerned negative. Generally, the negative trend in cash flow follows the declining trend of the profitability, although the negative cash flow in 2010 and the substantial drop between 2012 and the investigation period was also the result of investments made due to consolidation efforts as explained in recital 149.
(149)
Investments increased only slightly between 2010 and 2012 whereas there was a significant increase in the investigation period. Investments were linked to acquisition of production facilities from discontinued companies and/or consolidation of related companies and not to the replacement of existing assets or the acquisition of additional and/or new equipment. Thus, the peak in investments observed in the investigation period was primarily related to consolidation. This is confirmed by the fact that the total production capacity decreased by 17 % during the period considered.
(150)
The return on investments is the profit in percentage of the net book value of investments. Return on investment followed the same trend than profitability, namely it increased from 2010 to 2011 while only remaining merely over the break-even point. Return on investment dropped afterwards and became negative in 2012. It declined further during the investigation period. This negative development resulted from the fact that the Union industry could not raise its prices, despite the increasing trend of production cost.
(151)
As far as the ability to raise capital is concerned, the deterioration of the ability of the sampled Union producers to generate cash for the like product was weakening their financial situation by reducing the internally generated funds. As regards funding from banks, increasing difficulties to obtain bank financing were encountered. The investigation found that, overall, the ability to raise capital deteriorated.
5. Conclusion on injury
(152)
The investigation clearly showed at this stage that the Union industry suffered material injury. The injury translated in a loss of market share and decline in profitability, in particular. In the same time, imports of the product concerned gained market share and they were found to undercut the Union industry prices on the Union market.
(153)
Certain injury indicators, such as unit sales price, average labour cost per employee, productivity and investments, developed positively. As regards the unit sales prices the increase was due to increased production cost. However, this increase did not compensate the full increase of unit cost, thus turning profitability to negative in 2012. As explained in the recital 144 the Union industry's increase in average labour cost per employee was below the general increase in labour cost and the inflation rate in the Union. The Union industry had to reduce its number of employees which resulted in an increase in productivity per employee. The increase of investments was mainly linked to the acquisition of production facilities from discontinued companies and consolidation and not to replacement of existing assets or the acquisition of new equipment.
(154)
Most injury indicators showed negative trends. The Union industry suffered a decline in profitability, cash flow and return on investments. The profitability and return on investments, which were merely over the break-even point during 2010 and 2011, became negative in 2012 and declined further during the investigation period. At the same time, the production volume, production capacity, employment and market shares were reduced under the pressure of the subsidised imports.
(155)
On the basis of the above, the Commission concluded at this stage that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 8(4) of the basic Regulation.
E. CAUSATION
(156)
In accordance with Article 8(5) of the basic Regulation, the Commission examined whether the subsidised imports from the country concerned caused material injury to the Union industry. In accordance with Article 8(6) of the basic Regulation, the Commission also examined whether other known factors could at the same time have injured the Union industry. The Commission ensured that any possible injury caused by factors other than the subsidised imports from the country concerned was not attributed to the subsidised imports. These factors are:
(a)
Imports of other third countries
(b)
Export performance of the Union industry
(c)
Development of consumption
(d)
Competition with other fish species
(e)
Administrative and regulatory burdens, geographical limitations
(f)
Price pressure exerted by large retailers
(g)
Over-investments, financial expenses, exchange rate fluctuations and extra-ordinary losses linked to litigations
1. Effects of the subsidised imports
(157)
To establish the existence of a causal link between the subsidised imports of the product concerned from Turkey and the injury suffered by the Union industry, the Commission analysed the volume and price levels of the subsidised imports and the extent to which these could have caused the material injury suffered by the Union industry.
(158)
The investigation showed that subsidised imports from the country concerned nearly doubled during the period considered. This resulted in a gain of market share of 8 percentage points, from 9 % in 2010 to 17 % in the investigation period. This happened despite a decreasing trend of consumption. At the same time the Union industry lost 8 percentage points of its market share.
(159)
The average prices of the subsidised imports increased by 5 % between 2010 and the investigation period. This increase was due to the overall increase in cost of production. However, import prices remained at significantly lower levels than those of the Union industry. The subsidised imports undercut Union industry prices with an average undercutting margin of 9 % during the investigation period. At the same time given the increased subsidised imports of the product concerned which exerted a significant price pressure on the Union market, the Union industry could not raise its sales prices sufficiently so that they could cover for its increased cost of production and in any case not above the Turkish subsidised imports' prices.
(160)
It was found that the increase of subsidised imports from Turkey and their market share gain clearly coincided with the loss of market share of the Union industry, the decrease in production volumes, production capacity and employment, the downward trend of profitability, cash flow, and return of investments. Thus, the subsidised imports were considered as exercising pressure on the Union industry which subsequently contributed to its inability to increase its sales prices in line with the cost, to loss of market share and to overall economic and financial deterioration,
(161)
Based on the above, the Commission concluded at this stage that the Union industry's deteriorating state had to be attributed to the increase in imports at subsidised prices from Turkey and that these imports had a determining role in the material injury suffered by the Union industry.
2. Effects of other factors
2.1. Imports from third countries
(162)
The volume of imports from other third countries (Chile, Norway, Bosnia and Herzegovina and others) developed over the period considered as follows:
Table 11
Imports from third countries
Country
2010
2011
2012
Investigation period
Total of all third countries except the country concerned
Volume (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Market share
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Average price (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Source: Eurostat
(163)
The import volume from all other third countries was at a low level and even decreased slightly during the period considered. It increased between 2010 and 2011, but decreased subsequently and reached slightly lower volumes during the investigation period than at the beginning of the period considered in 2010. Market share followed a similar trend. It increased between 2010 and 2011, but decreased again in 2012 and the investigation period. Overall, their market share increased slightly from 2,4 % to 2,7 % during the period considered. At the same time the imports from Turkey were at much higher level both in terms of volume and market shares and showed a constant increasing trend.
(164)
Average import prices were increasing over the period considered. In total average import prices increased by 12 % over the period considered. Import prices from other third countries were lower than the average unit sales prices of the sampled Union producers but higher than the Turkish import prices, except in 2012 where they were slightly lower.
(165)
In view of the low and stable import volumes as well as the low and rather stable market shares from all other third countries and their price levels that followed overall price levels in the Union, the Commission concluded at this stage that the other third country imports did not contribute to the injury suffered by the Union industry.
2.2. Export performance of the Union industry
(166)
The volume of exports of the Union industry developed over the period considered as follows:
Table 12
Export performance of the Union producers
2010
2011
2012
Investigation period
Export volume (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Average price (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Source: Eurostat
(167)
Export sales of the Union industry increased by 25 % during the period considered. However, the Union market is the main market for the Union industry and its exports constituted only around 3 % of its production in 2010-2011 and around 5 % in the investigation period. Export sales prices of the Union industry were by around 30 % higher than their average sales price in the Union, generating higher profits than sales on the Union market.
(168)
On these grounds, the Commission concluded at this stage that the export performance of the Union industry did not break the causal link between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry.
2.3. Development of consumption
(169)
Union consumption remained stable from 2010 to 2011 and decreased by 12 % between 2011 and the investigation period, overall it decreased by 12 %. In the context of decreasing consumption however the subsidised Turkish imports managed to increase their market share by 8 percentage points or 95 % while the Union industry lost a market share of as well 8 percentage points. Therefore, the loss in sales volume and market share from the Union industry could not be solely explained by the overall decrease in consumption. Therefore, the steady increase of subsidised imports in a shrinking market at prices undercutting the Union industry's sales prices on the Union market independently caused injury and as concluded in recital 160 they had a determinative role.
(170)
On these grounds, the Commission concluded at this stage that the decreasing consumption, whilst it might have contributed to the injury suffered by the Union industry, could not, by itself, explain the injury suffered by the Union industry and therefore could not break the causal link between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry.
2.4. Competition with other fish species
(171)
The Aegean Exporters Association claimed that the material injury suffered by the Union industry was caused by competition with other fish species such as pangasius, large trout and salmon.
(172)
As far as pangasius is concerned, imports declined by around 24 % during the period considered. This is in contrast with the increase in imports of the product concerned over the same period.
(173)
As regards other fish species, it is noted that according to information available, namely a publicly available study from the Fødevareøkonomisk Institut of the University Copenhagen (11), large trout and salmon are substitutes competing in the same market segment. In contrast, trout subject to current investigation is sold in different market segments and there is no direct correlation between the price of large trout or salmon and the price of trout subject to current investigation.
(174)
On this basis these claims should be rejected.
(175)
On these grounds, the Commission concluded at this stage that the competition with other fish species did not contribute to the injury suffered by the Union industry.
2.5. Administrative and regulatory burdens, geographical limitations
(176)
The Aegean Exporters Association further claimed that the material injury suffered by the Union industry was caused by administrative and regulatory burdens as well as limitations to use certain geographical areas for aquaculture purposes.
(177)
The alleged causality between the named administrative and regulatory requirements and the injury was not substantiated. In particular, it was not demonstrated that the administrative and regulatory framework including the geographical limitations as regards areas available for aquaculture purposes would have changed during the period considered in such a way that it could have caused the injury. In fact, these named elements merely characterize the overall economic and regulatory environment of the aquaculture sector in the Union and cannot explain the degradation of the Union industry's situation during the period considered. This claim should therefore be rejected.
(178)
On these grounds, the Commission at this stage concluded that the alleged administrative and regulatory burdens and geographical limitations did not break the causal link between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry.
2.6. Price pressure exerted by the large retailers
(179)
The Agean Exporters' Association and one of the sampled exporting producers claimed that large retailers in the Union have a strong bargaining power and that any injury suffered by the Union producers was due to the price pressure exerted by such retailers and not due to imports from Turkey.
(180)
None of the large retailers came forward and cooperated in the present investigation. In any event, Turkish imports prices were subsidised and below the prices of the Union industry throughout the period considered. During the investigation period, the undercutting margins were between 5 % and 18 %. Under such a scenario, the alleged price pressure exerted by large retailers could not possibly explain the overall economic and financial deterioration and especially the loss of market share but it could have only marginally contributed to the injury suffered, if at all.
(181)
On these grounds, the Commission concluded at this stage that any possible price pressure exerted by the large retailers could not break the causal link between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry.
2.7. Over-investments, financial expenses, exchange rate fluctuations and extra-ordinary losses linked to litigations
(182)
The Aegean Exporters' Association claimed that the declining performance of at least certain Union producers was due to over-investments rather than the Turkish imports. The same party further claimed that the decline of the profitability of the Union industry was partly due to increased finance expenses, exchange rate fluctuations and cost incurred as a consequence of litigation.
(183)
The claims regarding alleged over-investments and cost incurred as a consequence of litigation were not substantiated. Neither did the findings of the investigation support the claim that these factors would have had any material impact on the profitability of the sampled Union producers.
(184)
Claims regarding the increase of finance expenses and exchange rate fluctuations were not specified or substantiated in any way. Neither did the findings of the investigation support the claim that these factors would have had any impact on the profitability of the sampled Union producers.
(185)
These claims should therefore be disregarded.
(186)
On these grounds, the Commission at this stage concluded that the alleged over-investments, financial expenses, exchange rate fluctuations and extra-ordinary losses linked to litigations did not contribute to the injury suffered and thus they could not break the causal link between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry.
3. Conclusion on causation
(187)
The above analysis has demonstrated that there was a substantial increase in the volume and market share of the subsidised imports from the country concerned. The increase of these imports at prices undercutting the Union sales prices led to the deterioration of the situation of the Union industry. On this basis, it was concluded that imports from Turkey had a determining role in the material injury suffered by the Union industry.
(188)
Other factors which could have caused injury to the Union industry were also analysed. In this respect, it was found that imports from other third countries, the export performance of the Union industry, competition with other fish species, administrative and regulatory burdens, geographical limitations, over-investments, financial expenses, exchange rate fluctuations and extra-ordinary losses linked to litigations did not contribute to the injury suffered by Union industry. Other factors such as the development of Union consumption and price pressure exerted by large retailers might have contributed to the injury suffered but they could not break the causal link established between the subsidised imports and the injury suffered by the Union industry during the investigation period.
(189)
On the basis of the above, the Commission concluded at this stage that the material injury to the Union industry was caused by the subsidised imports from the country concerned and that no other factors break that causal link. The injury notably consists of decrease in production and production capacity, sales volume, market share, employment while the profit and return of investments became negative during the period considered.
F. UNION INTEREST
(190)
In accordance with Article 31 of the basic Regulation, the Commission examined whether it could clearly conclude that it was not in the Union interest to adopt measures in this case, despite the determination of injurious subsidisation. The determination of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved, including those of the Union industry, importers and users.
1. Interest of the Union industry
(191)
The investigation established that the Union industry suffered material injury caused by subsidised imports from Turkey.
(192)
The imposition of measures would restore fair competition on the market. The Union industry's downwards trend in financial performance indicators is the result of its difficulty in competing with the subsidised imports from the country concerned. The imposition of countervailing duties would therefore put the Union industry in the position to increase its prices to cover the cost of production and thus increase its market share, employment, production and improve its financial performance indicators such as profitability, cash flow and return on investments.
(193)
Should measures not be imposed, the price pressure from Turkish imports is likely to continue with further negative effects on the profitability of the Union industry. This further decline in performance would ultimately lead to further cuts in production and more closures of production sites, which would therefore threaten employment and investments in the Union.
(194)
On this basis, the Commission concluded at this stage, that countervailing measures were in the interest of the Union industry.
2. Interest of unrelated importers
(195)
In the Notice of Initiation the Commission invited importers and their representative associations to make them-selves known. As indicated in recital 12 above, three companies made themselves known by replying to the sampling form for unrelated importers. Consequently, questionnaires were sent to all three companies that came forward, but only one of them replied. From the reply it became apparent that although this party had imported a very small amount of trout during the investigation period, it was not usually an importer of trout but of other fish products. The amount of trout imported by this company was not sufficient to be considered overall representative.
(196)
At a later stage another importer came forward without however replying to the questionnaire. This importer claimed that the imposition of duties on trout from Turkey would interrupt its import activities without however detailing this claim or providing any information relevant for the assessment of any potential impact on its business activities, such as profitability, import and resale prices.
(197)
While it cannot be excluded that unrelated importers will be effected by the imposition of countervailing duties, the aim of such duties is to restore the level playing field in the Union market. Other sources of supply are also existent and importers in the Union should be able to switch their sources of supply in response to the imposition of duties. Overall, the investigation did not reveal any significant negative effects of the imposition of duties on unrelated importers/traders in the Union.
(198)
In the light of the above and in the absence of other data from unrelated importers/traders, the Commission concluded at this stage that the imposition of measures would not have an overall significant adverse effect on unrelated importers/traders.
3. Interest of users, consumers, suppliers
(199)
In the Notice of Initiation the Commission invited users and their representative associations, and representative consumer organisations to make themselves known. In addition, the Commission contacted all known relevant parties. However, none of these parties came forward.
(200)
After the deadline said in the Notice of Initiation, two parties that claimed to be suppliers of machinery to Turkish producers/processors of trout made themselves known.
(201)
One party claimed that the imposition of duties would result in increased prices for the final consumers. This party did not, however, substantiate this claim. The investigation did not reveal any significant negative effects of the imposition of duties on the final consumers. As mentioned above, consumer organisations did not cooperate and did not provide any information on the basis of which the impact of measures could have been assessed in detail. In any event, while countervailing duties may have an effect on import prices, such potential price increase may at least partly be diluted through the distribution chain and any price increase for the final consumer may therefore not to be significant at consumer level.
(202)
In addition, the aim of countervailing duties is to restore the level playing field in the Union market, but not to restrict imports of fair priced imports in the Union.
(203)
In view of the above, as well as the non-cooperation of users and consumer organisations in the investigation and in particular the level of measures, the Commission concluded at this stage that the imposition of measures would not have an overall significant adverse effect on users, consumers or suppliers.
4. Conclusion on Union interest
(204)
On the basis of the above, the Commission concluded that there were no compelling reasons that it was not in the Union interest to impose measures on imports of the product concerned from Turkey at this stage of the investigation.
G. PROVISIONAL COUNTERVAILING MEASURES
(205)
On the basis of the conclusions reached by the Commission on subsidisation, injury, causation and Union interest, provisional countervailing measures should be imposed to prevent further injury being caused to the Union industry by the subsidised imports.
1. Injury elimination level (Injury margin)
(206)
To determine the level of the measures, the Commission first established the amount of duty necessary to eliminate the injury suffered by the Union industry.
(207)
The injury would be eliminated if the Union industry was able to cover its costs of production and to obtain a profit before tax on sales of the like product in the Union market that could be reasonably achieved under normal conditions of competition by an industry of this type in the sector, namely in the absence of subsidised imports.
(208)
Imports from Turkey started to increase with significant quantities mainly in 2008, that is to say before the period considered. The profitability realised by the Union industry at the beginning of the period considered in 2010 was therefore not considered representative. As before 2008 the pressure of imports from Turkey was not substantial on the Union market, it was considered that profit margins realised before that period could be reasonable. On the basis of the complaint, in 2006 and 2007 the Danish trout industry realised a profit margin which, on average reached or exceeded the level of 12 %. Consequently, on this basis, it was considered at this stage that a profit margin of 12 % of turnover could be regarded as an appropriate level which the Union industry could expect to obtain in the absence of injurious subsidisation.
(209)
The Aegean Exporters' Association and one exporting producer claimed that the target profit should be lower than 12 % on the grounds that (i) in prior investigations (salmon; large rainbow trout) the target profits used were lower, (ii) the actual profit margin obtained by the Union industry at the beginning of the period considered was also lower and (iii) the profit margin of 12 % refers to Danish trout industry only and not to the Union industry as a whole and was therefore not representative. Finally, the exporting producer claimed further that a profit margin of 3 % should be used as such profit was in line with the average profit margin of the overall food industry.
(210)
First, as regards to the comparison to large trout and salmon investigations, it should be noted that each investigation must reach its conclusions on the basis of its own merits. In this specific case, information was available in the investigation file of the current investigation which was found to be reasonable and was therefore used.
(211)
Second, the target profit level on sales of the like product in the Union market should be the one that could be reasonably achieved under normal conditions of competition by an industry of this type in the sector, namely in the absence of subsidised imports. Given that during the period considered and even before that the subsidised imports were present in substantial quantities, it could not be accepted that there were normal conditions of competition. The profit level of 12 % was obtained in the absence of substantial presence of Turkish imports in the Union market and thus considered as reasonable target profit in the circumstance of the present case at this stage.
(212)
Third, the Danish trout industry was considered sufficiently representative for the Union market as Denmark was one of the main trout producing countries in the Union. In the absence of other available information at this stage it was used for the purpose of the determination of the target profit level.
(213)
Finally, the claim that the general profit margin of food industry realised a much lower profit margin was not substantiated. The Commission considered that in any event, the profit margin realised by the Danish trout industry should take better into account the specificities of this industry and would thus be more appropriate. Indeed, the food industry consists of various sub categories pertaining to different market segments and which are subject to different market conditions which are not necessarily applicable to the trout industry.
(214)
For the reasons above, the Commission concluded at this stage that a target profit margin of 12 % of turnover was reasonable to use.
(215)
On this basis, the Commission calculated a non-injurious price of the like product for the Union industry by subtracting from the Union sales prices the actual profit margin achieved during the investigation period and replacing it by the profit margin of 12 %.
(216)
The Commission then determined the injury elimination level on the basis of a comparison of the weighted average import price of the sampled exporting producers in Turkey, as established for the price undercutting calculations, with the weighted average non-injurious price of the like product sold by the sampled Union producers on the Union market during the investigation period. Any difference resulting from this comparison was expressed as a percentage of the weighted average import CIF value.
(217)
The injury elimination level for ‘companies in Annex I’ and for ‘all other companies’ is defined in the same manner as the subsidy margin for these companies (see recitals 96 and 97).
2. Provisional measures
(218)
Provisional countervailing duties should be imposed on imports of rainbow trout (Oncorhynchus mykiss) live weighing 1,2 kg or less each, or fresh, chilled, frozen and/or smoked in the form of whole fish or with heads off or in the form of fillets originating in Turkey, in accordance with the lesser duty rule in Article 12(1) of the basic Regulation. The Commission compared the injury margins and the subsidy margins. The amount of the duties should be set at the level of the lower of the subsidy margins.
(219)
On the basis of the above, the provisional countervailing duty rates, expressed on the CIF Union border price, customs duty unpaid, should be as follows:
Company
Subsidy margin
Injury margin
Countervailing duty
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Other cooperating companies
8,2 %
26 %
8,2 %
All other companies
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
The above countervailing measures are established in the form of ad valorem duties, that is to say, in proportion to the value of the import.
(221)
The individual company countervailing duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of this investigation. Therefore, they reflected the situation found during this investigation with respect to these companies. These duty rates are exclusively applicable to imports of the product concerned originating in the country concerned and produced by the named legal entities.
(222)
Imports of product concerned produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation, including entities related to those specifically mentioned, should be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’. They should not be subject to any of the individual countervailing duty rates.
(223)
A company may request the application of these individual countervailing duty rates if it changes subsequently the name of its entity. The request must be addressed to the Commission (12). The request must contain all the relevant information enabling to demonstrate that the change does not affect the right of the company to benefit from the duty rate which applies to it. If the change of name of the company does not affect its right to benefit from the duty rate which applies to it, a notice informing about the change of name will be published in the Official Journal of the European Union.
(224)
To minimise the risks of circumvention due to the difference in duty rates, special measures are needed to ensure the application of the individual countervailing duties. The companies with individual countervailing duties must present a valid commercial invoice to the customs authorities of the Member States. The invoice must conform to the requirements set out in Annex II. Imports not accompanied by that invoice should be subject to the countervailing duty applicable to ‘all other companies’.
(225)
To ensure a proper enforcement of the countervailing duties, the residual duty for all other companies should apply not only to the non-cooperating exporting producers in this investigation, but to the producers which did not have exports to the Union during the investigation period.
H. FINAL PROVISIONS
(226)
In the interests of sound administration, the Commission will invite the interested parties to submit written comments and/or to request a hearing with the Commission and/or the Hearing Officer in trade proceedings within a fixed deadline.
(227)
The findings concerning the imposition of provisional duties are provisional and may be amended at the definitive stage of the investigation,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A provisional countervailing duty is hereby imposed on imports of rainbow trout (Oncorhynchus mykiss):
-
live weighing 1,2 kg or less each, or
-
fresh, chilled, frozen and/or smoked:
-
in the form of whole fish (with heads on), whether or not gilled, whether or not gutted, weighing 1,2 kg or less each, or
-
with heads off, whether or not gilled, whether or not gutted, weighing 1 kg or less each, or
-
in the form of fillets weighing 400 g or less each,
currently falling within the CN codes ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 and ex 0305 43 00 (TARIC codes 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 and 0305430011) and originating in Turkey.
2. The rates of the provisional countervailing duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and produced by the companies listed below shall be as follows:
Company
Provisional countervailing duty
TARIC additional code
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Companies in Annex I
8,2 %
All other companies
9,7 %
B999
3. The application of the individual duty rates specified for the companies mentioned in paragraph 2 shall be conditional upon presentation to the Member States' customs authorities of a valid commercial invoice, which shall conform to the requirements set out in Annex II. If no such invoice is presented, the duty applicable to ‘all other companies’ shall apply.
4. Unless otherwise specified, the relevant provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
1. Without prejudice to Article 30 of Regulation (EC) No 597/2009, interested parties may request disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which this Regulation was adopted, make their views known in writing and apply to be heard orally by the Commission within one month of the date of entry into force of this Regulation.
2. Pursuant to Article 31(4) of Council Regulation (EC) No 597/2009, the parties concerned may comment on the application of this Regulation within one month of the date of its entry into force.
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Article 1 shall apply for a period of four months.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 29 October 2014.