PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
COMMISSION IMPLEMENTING DECISION
of 3 April 2014
on the identification of ICT technical specifications eligible for referencing in public procurement
(notified under document C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on European standardisation, amending Council Directives 89/686/EEC and 93/15/EEC and Directives 94/9/EC, 94/25/EC, 95/16/EC, 97/23/EC, 98/34/EC, 2004/22/EC, 2007/23/EC, 2009/23/EC and 2009/105/EC of the European Parliament and of the Council and repealing Council Decision 87/95/EEC and Decision No 1673/2006/EC of the European Parliament and of the Council (1), and in particular Article 13(1) thereof,
After consulting the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation,
Whereas:
(1)
Standardisation plays an important role in supporting the Europe 2020 strategy, as set out in the Communication from the Commission entitled ‘Europe 2020: a strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ (2). Several flagship initiatives of the Europe 2020 strategy underline the importance of voluntary standardisation in product or services markets to assure the compatibility and interoperability between products and services, foster technological development and support innovation.
(2)
In the digital society standardisation deliverables become indispensable to ensure the interoperability between devices, applications, data repositories, services and networks. The Communication from the Commission entitled ‘A strategic vision for European standards: moving forward to enhance and accelerate the sustainable growth of the European economy by 2020’ (3) recognises the specificity of ICT standardisation where ICT solutions, applications and services are often developed by global ICT Fora and Consortia that have emerged as leading ICT standards development organisations.
(3)
Regulation (EU) No 1025/2012 aims at modernising and improving the European standardisation framework. It establishes a system whereby the Commission may decide to identify the most relevant and most widely accepted ICT technical specifications issued by organisations that are not European, international or national standardisation organisations. The possibility to use the full range of ICT technical specifications when procuring hardware, software and information technology services will enable interoperability, will help avoid lock-in for public administrations and will encourage competition in the supply of interoperable ICT solutions.
(4)
The ICT technical specifications that may be eligible for referencing in public procurement must comply with the requirements set out in Annex II to Regulation (EU) No 1025/2012. Compliance with those requirements guarantees the public authorities that the ICT technical specifications are established in accordance with the principles of openness, fairness, objectivity and non-discrimination that are recognised by the World Trade organisation (WTO) in the field of standardisation.
(5)
The decision to identify the ICT specifications is to be adopted after consultation of the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation set up by Commission Decision 2011/C 349/04 (4) complemented by other forms of consultation of sectoral experts.
(6)
On 17 October 2013, the European multi-stakeholder platform on ICT standardisation evaluated a first set of six ICT technical specifications: internet Protocol version 6 (‘IPv6’), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (‘LDAPv3’), Domain Name System Security Extensions (‘DNSSEC’), DomainKeys Identified Mail Signatures (‘DKIM’), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (‘ECMA-402’) and Extensible Markup Language version 1.0 (‘W3C XML’). The platform gave a positive advice concerning the identification of those specifications. The six technical specifications were subsequently submitted to a broad public consultation that confirmed the advice of the Platform.
(7)
‘IPv6’ specification issued by the internet Engineering Task Force (IETF) comprises a set of technical specifications to be applied to a broad range of equipment and services through different sets of ‘Requests for Comments’ (RFCs). Depending on the context and the application, public procurers would need to select those RFCs that are needed for each product or service without hampering interoperability. ‘IPv6’ expands the number of available IP addresses thereby allowing the increasing number of operating systems, web servers, search engines and multimedia sites to interact successfully. ‘IPv6’ is based on advanced technological developments and supports the continuing growth of the internet, enabling new internet scenarios such as internet of Things.
(8)
‘LDAPv3’ is an internet Protocol issued by internet Engineering Task Force (IETF) for accessing distributed directory services that act in accordance with X.500 data and service models. ‘LDAPv3’ is specified in a series of IETF Standard Track ‘Requests For Comments’ (RFCs) set out in detail in RFC 4510-to-4519 and is able to ensure a high availability with a replication of LDAP servers. Most products for directory services with relevance to the market support ‘LDAPv3’. This is a stable technology that has the potential to increase interoperability and constitutes a de-facto standard for authentication, authorisation and user-/address-directories for ICT systems that can provide better accessibility and continuity especially for public services to be delivered by the public administration.
(9)
‘DNSSEC’ was issued by internet Engineering Task Force (IETF) and is a security extension of the Domain Name System (DNS) that provides data origin authentication and data integrity protection to the Domain Name System (DNS) itself. The ‘DNSSEC’ identification comprises the set of documents that form the core of the DNS security extensions that are needed to support public procurement of the ‘DNSSEC’ block. With ‘DNSSEC’ the DNS is better suited for the exchange of security service parameters that are coupled to domain names. This enhances the trust in the DNS (a critical and fundamental internet service) as a whole and thereby allows its use for certificate storage, distribution and verification infrastructure of applications.
(10)
‘DKIM’ is an ICT technical specification developed by internet Engineering Task Force (IETF) that permits a person, role or organisation that owns the signing domain to claim some responsibility for a message by associating the domain with the message. DKIM separates the question of the identity of the signer of the message from the purported author of the message. Assertion of responsibility is validated through a cryptographic signature and by querying the signer's domain directly to retrieve the appropriate public key. ‘DKIM’ is implemented across several market sectors, i.e. the financial and banking sector, e-mail providers, social networks or internet commerce providers. If used by public authorities, ‘DKIM’ would establish a basic level of trust in the origin of communications so that interoperability between sending and receiving organisations improves.
(11)
‘ECMA-402’ developed by Ecma International is a general multipurpose programming language described by several specifications that adapt to the linguistic and cultural conventions used by different human languages and countries. The range of ECMAScript is a widely used programming language on the Web, also in Europe. Its usage is very broad, covering web-client based applications like web-browsers, or server-based applications like electronic banking, e-mail severs or even computer games and is also an important programming language used for the World Wide Web. The internationalisation features offered by ECMA-402 are a particularly relevant enhancement of ECMAScript for the multi-linguistic European environment. ECMAScript specifications and standards effectively contribute to an improved interoperability and are very commonly included in national lists of interoperability standards and specifications for public procurement purposes.
(12)
‘W3C XML’, issued by World Wide Web Consortium (W3C), is a package of related data structuring specifications that promote widely-scalable sharing of information and computational resources. XML version 1.0 is one of the most widely-used formats for sharing structured information today and many other data format specifications are built on extensions of XML. Its pervasive use as both a person-to-person format and a computer-to-computer format for communicating information makes it an inextricable element of most internet usage. Procurers would need to select the specifications that match the requirements for which they need to procure. The widespread penetration of XML in the world's data stores and networks will ensure that it will be a key format for global ICT interoperability among applications, services and products for decades to come,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
ICT technical specifications eligible for referencing in public procurement are set out in the Annex.
Article 2
This Decision shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Done at Brussels, 3 April 2014.