PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) 2015/501
of 24 March 2015
imposing a provisional anti-dumping duty on imports of stainless steel cold-rolled flat products originating in the People's Republic of China and Taiwan
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Article 7 thereof,
After consulting the Member States,
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. Initiation
(1)
On 26 June 2014, the European Commission (‘the Commission’) initiated an anti-dumping investigation with regard to imports into the Union of stainless steel cold-rolled flat products originating in the People's Republic of China (‘PRC’) and Taiwan (‘the countries concerned’) on the basis of Article 5 of the basic Regulation. It published a Notice of Initiation in the Official Journal of the European Union (2) (‘the Notice of Initiation’).
(2)
The Commission initiated the investigation following a complaint lodged on 13 May 2014 by Eurofer (‘the complainant’) on behalf of complaining Union producers of stainless steel cold rolled flat products (‘SSCR’). The complainant represents around 50 % of the total Union production of SSCR. The complaint contained evidence of dumping and of resulting material injury that was sufficient to justify the initiation of the investigation.
(3)
On 14 August 2014, the Commission initiated an anti-subsidy investigation with regard to imports into the Union of SSCR originating in the PRC and commenced a separate investigation. It published a Notice of Initiation on the anti-subsidy proceedings in the Official Journal of the European Union (3).
1.2. Registration
(4)
Following a request by the complainant supported by the required evidence the Commission adopted on 15 December 2014 Implementing Regulation (EU) No 1331/2014 (4) making imports of stainless steel cold-rolled flat products originating in the PRC and Taiwan subject to registration as of 17 December 2014.
1.3. Interested parties
(5)
In the Notice of Initiation, the Commission invited interested parties to contact it in order to participate in the investigation. In addition, the Commission specifically informed the complainant, other known Union producers, the known exporting producers and the Chinese and Taiwanese authorities, known importers, suppliers and users, traders, as well as associations known to be concerned about the initiation of the investigation and invited them to participate. The Commission also informed producers in the United States of America (‘USA’) and South Africa about the initiation and invited them to participate. In the Notice of Initiation, the Commission informed interested parties that it envisaged the USA as a third market economy country (‘analogue country’) within the meaning of Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
(6)
Interested parties had an opportunity to comment on the initiation of the investigation and to request a hearing with the Commission and/or the Hearing Officer in trade proceedings.
(a) Sampling
(7)
In its Notice of Initiation, the Commission stated that it might sample the interested parties in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
Sampling of Union producers
(8)
In its Notice of Initiation, the Commission stated that it had provisionally selected a sample of Union producers. The Commission selected the sample on the basis of production volume. This sample consisted of four Union producers. The sampled Union producers accounted for around 50 % of production volume. The Commission invited interested parties to comment on the provisional sample. No comments were made on the provisional sample and the provisional sample was confirmed. The sample is representative of the Union industry.
Sampling of importers
(9)
To decide whether sampling is necessary and, if so, to select a sample, the Commission asked unrelated importers to provide the information specified in the Notice of Initiation.
(10)
Thirty-one unrelated importers provided the requested information and agreed to be included in the sample. In accordance with Article 17(1) of the basic Regulation, the Commission selected a sample of four on the basis of the largest volume of imports into the Union. In accordance with Article 17(2) of the basic Regulation, all known importers concerned were consulted on the selection of the sample.
(11)
Comments were received concerning the ownership structure of one of the selected importers. Interested parties argued that one importer should not be included in the sample as they are related to a Union producer. However, this importer was not related to any Union producer during the investigation period, but only became related subsequently. Furthermore, the term ‘unrelated importer’ means not related to exporting producers. An unrelated importer can indeed be related to a Union producer.
Sampling of exporting producers in Taiwan
(12)
To decide whether sampling is necessary and, if so, to select a sample, the Commission asked all exporting producers in Taiwan to provide the information specified in the Notice of Initiation. In addition, the Commission asked the representatives of Taiwan to the EU to identify and/or contact other exporting producers, if any, that could be interested in participating in the investigation.
(13)
A total of nine allegedly exporting producers in the country concerned provided the requested information and agreed to be included in the sample. In accordance with Article 17(1) of the basic Regulation, the Commission selected a sample of four (of which three are related) on the basis of the largest representative volume of exports to the Union which could reasonably be investigated within the time available. In accordance with Article 17(2) of the basic Regulation, all known exporting producers concerned, and the authorities of the country concerned, were consulted on the selection of the sample. No comments were made.
(14)
The investigation has shown that two sampled companies and two cooperating companies not selected in the sample do not fulfil the definition of exporting producer, as they only operate as service centres and use the product concerned as their production input. It was established that these companies do not have any hot-rolling or cold-rolling facilities and their added value is minor in relation to the cost of their inputs. In fact, they buy and sell the product concerned in different types (see recitals 26 to 28 below).
(15)
However, one of these companies is related to a sampled exporting producer. Therefore, it was considered in the investigation as belonging to that group of companies. After exclusion from the sample of the company which did not fulfil the definition of exporting producer, the remaining sample represents at least around 48 % of the total volume of exports from Taiwan to the Union and around 80 % of domestic sales in Taiwan. Therefore, the sample was still representative.
(16)
The Commission excluded from any individual dumping margin and injury elimination level calculation the other three companies. As a result, no duty rate was established for these three companies.
Individual examination
(17)
One exporting producer in Taiwan requested and was granted an individual examination under Article 17(3) of the basic Regulation.
Sampling of exporting producers in the PRC
(18)
To decide whether sampling is necessary and, if so, to select a sample, the Commission asked all exporting producers in the PRC to provide the information specified in the Notice of Initiation. In addition, the Commission asked the authorities of the PRC to identify and/or contact other exporting producers, if any, that could be interested in participating in the investigation.
(19)
Eight exporting producers in the PRC provided the requested information and agreed to be included in the sample. In accordance with Article 17(1) of the basic Regulation, the Commission selected a sample of four companies belonging to two groups on the basis of the largest representative volume of exports to the Union which could reasonably be investigated within the time available. In accordance with Article 17(2) of the basic Regulation, all known exporting producers concerned, and the authorities of the country concerned, were consulted on the selection of the sample. No comments were made.
(b) Market economy treatment (‘MET’) claim forms for exporting producers in the PRC
(20)
For the purposes of Article 2(7)(b) of the basic Regulation, the Commission sent MET claim forms to all the cooperating exporting producers in the PRC selected to be in the sample and to non-sampled cooperating exporting producers that wished to apply for an individual examination under Article 17(3) of the basic Regulation, to known association of exporting producers, and to the authorities of the PRC. None of the exporting producers has claimed MET.
(c) Questionnaire
(21)
The Commission sent questionnaires to the sampled Chinese and Taiwanese exporting producers, to exporting producers wishing to claim individual examination, to producers in two potential analogue countries, as well as to the sampled Union producers, the sampled unrelated importers, as well as to users that made themselves known.
(22)
Questionnaire replies were received from four sampled Chinese exporting producers, four sampled Taiwanese exporting producers (including two that turned out not to be exporting producers), one Taiwanese exporting producer requesting individual examination, two producers in the USA (analogue country), four sampled Union producers, four sampled unrelated importers and six users.
(d) Verification visits
(23)
The Commission sought and verified all the information deemed necessary for a provisional determination of dumping, resulting injury and Union interest. Verification visits pursuant to Article 16 of the basic Regulation were carried out at the premises of the following companies:
Union producers
-
Acciai Speciali Terni SpA, Terni, Italy
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios and Madrid, Spain
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, France
Related service centre of Acciai Speciali Terni SpA
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italy
Complainant
-
Eurofer, Brussels, Belgium
Exporting producers in Taiwan
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd, Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Exporting producers in the PRC
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Related importer in the Union
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Germany
(24)
The Commission held hearings, including hearings with the Hearing Officer with exporting producers, associations and importers.
1.4. Investigation period and period considered
(25)
The investigation of dumping and injury covered the period from 1 January 2013 to 31 December 2013 (‘the investigation period’). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from 1 January 2010 to the end of the investigation period (‘the period considered’).
2. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
2.1. Product concerned
(26)
The product concerned is flat-rolled products of stainless steel, not further worked than cold-rolled (cold-reduced) originating in the PRC and Taiwan, currently falling within CN codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 and 7220 20 89 (‘the product concerned’).
(27)
Stainless steel cold-rolled flat products are used in a wide range of applications, for example in the production of household appliances (for example the interior of washing machines and dishwashers), welded tubes and medical devices as well as in the food processing and automotive industries.
(28)
The investigation has shown that the different types of the product concerned all share the same basic physical, chemical and technical characteristics and are basically used for the same purposes.
2.2. Like product
(29)
Stainless steel cold-rolled flat products produced and sold in the Union by the Union industry and stainless steel cold-rolled flat products produced and sold in the countries concerned and the analogue country were found to have essentially the same physical, chemical and technical characteristics and the same basic uses of the stainless steel cold-rolled flat products produced in the countries concerned and sold for export to the Union. They are therefore considered to be alike within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
2.3. Claims regarding product scope
(30)
Interested parties claimed that some product types (including narrow and precision strips) should be excluded from the scope of the investigation, as Union producers cannot fully supply these market segments. However, the Union industry provided evidence that they are indeed able to fully supply these market segments.
(31)
Regarding precision strips, the same parties further argued that Directorate-General for Competition of the European Commission had decided to exclude this product type from the relevant product market in its analysis of the Outokumpu/Inoxum merger case (5). However, the market definition in a merger case focuses on demand-side and supply-side substitution. In an anti-dumping case, the market is defined by the physical characteristics of the product under investigation. Therefore, in an anti-dumping case product types can be different in respect of some parameters (width, tolerances, mechanical properties). In addition, this product type formed from the very beginning part of the investigation as Union producers of precision strips were contacted in the standing exercise.
(32)
The Commission therefore rejected the claim and maintained the product scope of the investigation unchanged.
3. DUMPING
3.1. The PRC
3.1.1. Normal value
3.1.1.1. Market economy treatment (‘MET’)
(33)
Pursuant to Article 2(7)(b) of the basic Regulation the Commission determines normal value in accordance with Article 2(1) to (6) of that Regulation for the exporting producers in the PRC which claimed and showed that they comply with the criteria in Article 2(7)(c) of that Regulation and could therefore be granted MET.
(34)
For the determination whether the criteria in Article 2(7)(c) of the basic Regulation are met, the Commission sought the necessary information by asking the exporting producers concerned to fill in the MET claim form. None of them claimed MET.
3.1.1.2. Analogue country
(35)
According to Article 2(7)(a) of the basic Regulation normal value was determined on the basis of the price or constructed value in a market economy third country for the exporting producers not granted MET. For this purpose, an analogue country had to be selected.
(36)
In the Notice of Initiation, the Commission informed interested parties that it envisaged the USA as an appropriate analogue country and invited interested parties to comment.
(37)
The Commission contacted a number of potential analogue countries (India, South Africa, South Korea, Taiwan and the USA) and on the basis of the information received asked 32 known producers of the like product in South Africa, South Korea and the USA to provide information. No information about producers in India was received and, therefore, India could not be considered as potential analogue country. Taiwan is subject to the same investigation and, therefore, information provided by the investigated producers was considered for this purpose.
(38)
Only two producers in the USA replied to the analogue country producers' questionnaire. The Commission had thus to choose between the USA and Taiwan.
(39)
In the USA, there are at least four big producers of the like product (three are vertically integrated and one is not), and the total production and consumption are comparable to those of the PRC. In Taiwan, there is one big vertically integrated group of producers which is driving the market, irrespective of the existence of a couple of small not integrated producers. The production process in the USA is similar to that in Taiwan and at least to that of some exporting producers in the PRC. The raw materials used in the USA and Taiwan are mainly the same. There are anti-dumping duties against Japan, South Korea and Taiwan in the USA and against the PRC and South Korea in Taiwan. However, imports of the like product into the USA and Taiwan are substantial, representing about 17 % and 37 % respectively of their total consumptions during the investigation period. Major countries exporting into the USA include: Mexico, the PRC, Taiwan, France, Finland, Japan and Germany and into Taiwan: the PRC, South Korea, Japan, Finland and Vietnam.
(40)
In the light if these circumstances, the USA is considered more suitable as analogue country for two main reasons:
(i)
whilst the market in the USA is very competitive, the market and SSCR prices in Taiwan are driven, to a large extent, by one group of companies;
(ii)
the domestic market in Taiwan is much smaller than that of the PRC and the USA.
(41)
Interested parties opposed the use of the USA as analogue country mainly because of the alleged different production process and different type of raw materials used in the production. They claimed that in this respect Taiwan, which is also subject to this investigation, will be a more appropriate analogue country than the USA.
(42)
The Commission concluded at this stage that the USA is an appropriate analogue country under Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
3.1.1.3. Normal value (analogue country)
(43)
The information received from the cooperating producers in the analogue country was used as a basis for the determination of the normal value for the exporting producers not granted MET, pursuant to Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
(44)
The Commission first examined whether the total volume of domestic sales of the two cooperating producers in the analogue country were representative, in accordance with Article 2(2) of the basic Regulation. The domestic sales are representative if the total domestic sales volume of the like product to independent customers on the domestic market represented at least 5 % of total export sales volume of the product concerned to the Union of each sampled Chinese exporting producer during the investigation period. On this basis, the total sales of the two cooperating producers of the like product on the domestic market of the analogue country were representative.
(45)
The Commission subsequently identified the product types sold domestically that were identical or comparable with the product types sold for export to the Union for the sampled exporting producers.
(46)
The Commission next defined the proportion of profitable sales to independent customers on the domestic market for each product type during the investigation period in order to decide whether to use actual domestic sales for the calculation of the normal value, in accordance with Article 2(4) of the basic Regulation.
(47)
The normal value is based on the actual domestic price per product type, irrespective of whether those sales are profitable or not, if:
(i)
the sales volume of the product type, sold at a net sales price equal to or above the calculated cost of production, represented more than 80 % of the total sales volume of this product type; and
(ii)
the weighted average sales price of that product type is equal to or higher than the unit cost of production.
(48)
In this case, the normal value is the weighted average of the prices of all domestic sales of that product type during the investigation period. The Commission took into consideration all the transactions reported as domestic sales, as there was no reason to doubt that they were for domestic consumption.
(49)
The normal value is the actual domestic price per product type of only the profitable domestic sales of the product types during the investigation period, if:
(i)
the volume of profitable sales of the product type represents 80 % or less of the total sales volume of this type; or
(ii)
the weighted average price of this product type is below the unit cost of production.
3.1.2. Export price
(50)
The sampled exporting producers sold for export to the Union either directly to independent customers or, in the case of one exporting producer, through a related company acting as an importer.
(51)
If the exporting producers sold for export the product concerned directly to independent customers in the Union, the export price was established on the basis of prices actually paid or payable for the product concerned when sold for export to the Union, in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation.
(52)
If the exporting producer sold for export the product concerned to the Union through a related company acting as an importer, the export price was established on the basis of the price at which the imported product was first resold to independent customers in the Union, in accordance with Article 2(9) of the basic Regulation. In this case, adjustments to the price were made for all costs incurred between importation and resale, including selling general and administrative (‘SG&A’) expenses, and for profits accruing.
3.1.3. Comparison
(53)
The Commission compared the normal value and the export price of the sampled exporting producers on an ex-works basis.
(54)
Where justified by the need to ensure a fair comparison, the Commission adjusted the normal value and/or the export price for differences affecting prices and price comparability, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation. Adjustments were made for transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing, credit, bank charges and commissions.
3.1.4. Dumping margins
(55)
For the sampled exporting producers, the Commission compared the weighted average normal value of each type of the like product in the analogue country (see recitals 43 to 49 above) with the weighted average export price of the corresponding type of the product concerned, in accordance with Article 2(11) and (12) of the basic Regulation.
(56)
On this basis, the provisional weighted average dumping margins expressed as a percentage of the cost, insurance, freight (‘CIF’) Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Table 1
Dumping margins, the PRC
Company
Provisional dumping margin
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
(57)
For the cooperating exporting producers outside the sample, the Commission calculated the weighted average dumping margin, in accordance with Article 9(6) of the basic Regulation. Therefore, that margin was established on the basis of the weighted average of the dumping margins of the sampled exporting producers.
(58)
On this basis, the provisional dumping margin of the cooperating exporting producers outside the sample is 30,0 %.
(59)
For all other exporting producers in the country concerned, the Commission established the dumping margin on the basis of the facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation. To this end, the Commission determined the level of cooperation of the exporting producers. The level of cooperation is the volume of exports of the cooperating exporting producers to the Union expressed as a proportion of the total export volume - as reported in Eurostat import statistics - from the country concerned to the Union.
(60)
The level of cooperation was considered high and on this basis, the Commission decided to base the residual dumping margin at the level of the sampled company with the highest dumping margin.
(61)
The provisional dumping margins expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Table 2
Dumping margins, the PRC
Company
Provisional dumping margin
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
Other cooperating companies
30,0
All other companies
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normal value
(62)
The Commission first examined whether the total volume of domestic sales for each investigated exporting producer was representative, in accordance with Article 2(2) of the basic Regulation. By investigated exporting producers the Commission considered the exporting producers selected in the sample, together with one exporting producer that was granted individual examination. The domestic sales are representative if the total domestic sales volume of the like product to independent customers on the domestic market per exporting producer represented at least 5 % of its total export sales volume of the product concerned to the Union during the investigation period.
(63)
The Commission found that domestic sales reported by the investigated exporting producers included significant amounts of the like product sold to distributors, who further exported it. A calculation based on production data available from the cooperating companies and statistics on imports and exports of the like product in Taiwan confirmed that the domestic sales reported by the cooperating exporting producers included around 50 % indirect export sales which were not for domestic consumption.
(64)
In addition, the Commission found that a system of discounts existed on the domestic market in Taiwan. One of the sampled exporting producers explained that this system was invented in order to give incentive to local services centres (distributors) that further exported their steel products. As prices set on the domestic market by the two main producers, including discounts, are widely communicated on a monthly basis to all distributors, even in the absence of discounts granted by other producers to their customers, the price fixing for goods that end on the domestic market and those further exported was highly influenced by the pricing system that existed in Taiwan.
(65)
In the light of the findings of the on-spot verifications, three of the exporting producers were requested to re-examine the sales they had reported for the domestic market in Taiwan and remove all sales which were not for domestic consumption. However, they only confirmed that they were not aware of the final destination of the like product they sell to their customers.
(66)
As explained in recital 63 above and in order to ensure that the normal value was based on prices set for domestic consumption only, the Commission took a conservative approach for the provisional dumping calculations by using the reported sales to end users in Taiwan. The Commission considered as end user any operator that further transformed the like product into another product that was not the like product anymore. Sales to distributors or traders have been excluded from the domestic sales because the Commission found in the course of the investigation that one of the main distributors in Taiwan that acquired a large volume of the like product reported as domestic sales by its suppliers, exported most of these purchased volumes.
(67)
On this basis, the total sales by each investigated exporting producer of the like product on the domestic market were representative.
(68)
The Commission subsequently identified the product types sold domestically that were identical or comparable with the product types sold for export to the Union for the investigated exporting producers with representative domestic sales.
(69)
The Commission then examined whether the product types sold by the investigated exporting producers on their domestic market compared with product types sold for export to the Union were representative, in accordance with Article 2(2) of the basic Regulation. The domestic sales of a product type are representative if the total volume of domestic sales of that product type to independent customers during the investigation period represents at least 5 % of the total volume of export sales of the identical or comparable product type to the Union.
(70)
The Commission next defined the proportion of profitable sales to independent customers on the domestic market for each product type during the investigation period in order to decide whether to use actual domestic sales for the calculation of the normal value, in accordance with Article 2(4) of the basic Regulation.
(71)
The normal value is based on the actual domestic price per product type, irrespective of whether those sales are profitable or not, if:
(i)
the sales volume of the product type, sold at a net sales price equal to or above the calculated cost of production, represented more than 80 % of the total sales volume of this product type; and
(ii)
the weighted average sales price of that product type is equal to or higher than the unit cost of production.
(72)
In this case, the normal value is the weighted average of the prices of all domestic sales of that product type during the investigation period.
(73)
The normal value is the actual domestic price per product type of only the profitable domestic sales of the product types during the investigation period, if:
(i)
the volume of profitable sales of the product type represents 80 % or less of the total sales volume of this type; or
(ii)
the weighted average price of this product type is below the unit cost of production.
(74)
The analysis of domestic sales showed that for some product types, some domestic sales were profitable and that the weighted average sales price was higher than the cost of production. Accordingly, the normal value was calculated as a weighted average of prices of all domestic sales during the investigation period where conditions set under recital 71 above were met, or as a weighted average of the profitable sales only, where those conditions were not met. As there were no or insufficient sales of certain product types of the like product or where no sales were found in the ordinary course of trade, the Commission constructed the normal value in accordance with Article 2(3) and (6) of the basic Regulation.
(75)
Normal value was constructed by adding the following to the average cost of production of the like product of the investigated exporting producers during the investigation period:
(i)
the weighted average selling, general and administrative (‘SG&A’) expenses incurred by the investigated exporting producers on domestic sales of the like product, in the ordinary course of trade, during the investigation period; and
(ii)
the weighted average profit realised by the investigated exporting producers on domestic sales of the like product, in the ordinary course of trade, during the investigation period.
(76)
For one of the investigated exporting producers, the cost of production was adjusted. As a significant volume of the inputs being used for the production of the like product was also procured by a related supplier, the Commission replaced the cost of purchases of these inputs with the cost of production of the inputs by the investigated exporting producer.
(77)
For the same exporting producer, the Commission also found that an adjustment for scrap value has been double counted because the volume of inputs converted into finished products has been accounted net of scrap. The Commission therefore rejected the deduction of the scrap value from the cost of production of the finished product.
(78)
For the product types not sold in representative quantities on the domestic market, the average SG&A expenses and profit of transactions made in the ordinary course of trade on the domestic market for those types were added. For the product types not sold at all on the domestic market, or where no sales were found in the ordinary course of trade, the weighted average SG&A expenses and profit of all transactions made in the ordinary course of trade on the domestic market were added.
3.2.2. Export price
(79)
The investigated exporting producers sold the product concerned for export either directly to independent customers in the Union or via independent distributors in Taiwan. The export price was, thus, established on the basis of prices actually paid or payable, in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation.
3.2.3. Comparison
(80)
The Commission compared the normal value and the export price of the investigated exporting producers on an ex-works basis.
(81)
Where justified by the need to ensure a fair comparison, the Commission adjusted the normal value and/or the export price for differences affecting prices and price comparability, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation. Adjustments were made for transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, packing, credit, bank charges and commissions.
(82)
Sampled exporting producers failed to use the foreign exchange rates provided to them in the anti-dumping questionnaires sent prior to the verification visits. The Commission therefore recalculated the transaction values using the rates given in the questionnaires.
3.2.4. Dumping margins
(83)
For the investigated exporting producers, including two related sampled companies and one which was granted individual examination, the Commission compared the weighted average normal value of each type of the like product with the weighted average export price of the corresponding type of the product concerned, in accordance with Article 2(11) and (12) of the basic Regulation.
(84)
On this basis, the provisional weighted average dumping margins expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Table 3
Dumping margins, Taiwan
Company
Provisional dumping margin
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (individual examination)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd and Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
For the cooperating exporting producers outside the sample, the Commission calculated the weighted average dumping margin, in accordance with Article 9(6) of the basic Regulation. Therefore, that margin was established on the basis of the margins of the sampled exporting producers.
(86)
On this basis, the provisional dumping margin of the cooperating exporting producers outside the sample is 10,9 %.
(87)
For all other companies in the country concerned, the Commission established the dumping margin on the basis of the facts available, in accordance with Article 18 of the basic Regulation. To this end, the Commission determined the level of cooperation. The level of cooperation is the volume of exports of the cooperating companies to the Union expressed as proportion of the total export volume - as reported in Eurostat import statistics - from the country concerned to the Union.
(88)
The level of cooperation in this case was considered high and on this basis, the Commission decided to base the residual dumping margin at the level of the company with the highest dumping margin.
(89)
The provisional dumping margins expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Table 4
Dumping margins, Taiwan
Company
Provisional dumping margin
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd and Yieh United Steel Corporation
10,9
Other cooperating companies
10,9
All other companies
12,0
4. INJURY
4.1. Definition of the Union industry and Union production
(90)
The like product was manufactured by nine known producers in the Union during the investigation period. They constitute the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
(91)
The total Union production during the investigation period was established at over 3 million tonnes. The Commission established the figure on the basis of all the available information concerning the Union industry, such as information collected from the sampled producers and the data from the complaint for the other Union producers. The largest Union producer neither cooperated, nor opposed to the complaint. Six Union producers accounting for approximately 55 % of sales and production in the Union cooperated with the investigation. As indicated in recital 8 above, four Union producers were selected in the sample representing around 50 % of the total Union production of the like product.
(92)
Interested parties argued that one sampled Union producer should be excluded from the definition of the Union industry, as it imported significant quantities of the product concerned. However, the Union producer's imports from the countries concerned accounted for less than 5 % of the total imports of the product concerned, and less than 2 % of their sales volume in the Union. On this basis it is maintained at this stage that this Union producer formed part of the Union industry.
(93)
Interested parties argued that not including the largest Union producer in the sample makes the sample non-representative. As already indicated, the sampled four Union producers represent around 50 % of the total Union production of the like product. The Commission therefore concluded that the sample was representative. In any event, this largest producer did not come forward.
4.2. Union consumption
(94)
The Commission established the Union consumption on the basis of the sales volumes of the Union industry's own production collected from the sampled producers, the data from the complaint for the other Union producers and the import volumes data on the Union market obtained from Eurostat statistics.
(95)
Union consumption developed as follows:
Table 5
Union consumption
2010
2011
2012
Investigation period
Union consumption (tonnes)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Source: Sampled Union producers, complaint, Eurostat
(96)
Union consumption has continuously grown by 4 % throughout the period considered.
4.3. Imports from the countries concerned
4.3.1. Cumulative assessment of the effects of imports from the countries concerned
(97)
The Commission examined whether imports of the product concerned originating in the countries concerned should be assessed cumulatively, in accordance with Article 3(4) of the basic Regulation.
(98)
The margin of dumping established in relation to the imports from the PRC and Taiwan was above the de minimis threshold laid down in Article 9(3) of the basic Regulation. The volume of imports from each of the countries concerned was not negligible within the meaning of Article 5(7) of the basic Regulation. Market shares in the investigation period were 5,1 % for Taiwan and 4,3 % for the PRC.
(99)
The conditions of competition between the dumped imports from the PRC and Taiwan and the like product were similar. More specifically, the imported products competed with each other and with the like product produced in the Union because all products comply with the same global standards and are therefore interchangeable. Also, they are sold through the same sales channels and to similar categories of customers.
(100)
The Taiwan Steel & Iron Industries Association (‘TSIIA’) argued that the Commission should not cumulatively assess the effects of the dumped imports from the PRC and Taiwan. It claimed that although SSCR may be considered as alike in the sense of the basic Regulation, Taiwanese sales on the Union market do not share the same conditions of competition with those of Chinese imports. They would differ mainly with regard to grades and quality, with Taiwanese products being of a higher quality.
(101)
The claim regarding different grades only refers to speciality products accounting for less than 1 % of imports. Moreover, all products (EU, Chinese and Taiwanese) comply with the same worldwide standards and no claims quantifying differences in physical properties between the like product produced in the Union and imports were brought forward, leaving this argument unsubstantiated. Consequently, the claim was rejected.
(102)
Therefore, all the criteria set out in Article 3(4) of the basic Regulation were met and imports from the PRC and Taiwan were examined cumulatively for the purposes of the injury determination.
4.3.2. Volume and market share of the imports from the countries concerned
(103)
The Commission established the volume of imports on the basis of volume of imports obtained from Eurostat statistics. The market share of the imports was established on the same basis.
(104)
Imports into the Union from the countries concerned developed as follows:
Table 6
Import volume and market share
2010
2011
2012
Investigation period
Volume of imports from the PRC (tonnes)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Market share (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Volume of imports from Taiwan (tonnes)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Market share (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Volume of imports from the countries concerned (tonnes)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Market share (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Source: Eurostat
(105)
Cumulated imports from the countries concerned have risen by 70 % from 184 140 tonnes to 312 517 tonnes between 2010 and the investigation period. Imports steadily increased throughout the period considered, with the exception of 2012 where import volumes were higher than in 2010 but below the level of 2011.
(106)
The cumulative market share has risen by 63 % from 5,8 % to 9,5 % during the period considered. Similar to the import volume, the market share steadily increased throughout the period considered, with the exception of 2012.
4.3.3. Prices of the imports from the countries concerned and price undercutting
(107)
The Commission established the prices of imports on the basis of value and volume of imports obtained from Eurostat statistics. Price undercutting of the imports was established on the basis questionnaire replies submitted by the sampled Union producers, the sampled exporting producers and the exporting producer granted individual examination referred to in recital 17 above.
(108)
The weighted average price of imports into the Union from the countries concerned developed as follows:
Table 7
Import prices
2010
2011
2012
Investigation period
PRC (EUR/tonne)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Taiwan (EUR/tonne)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
The countries concerned (EUR/tonne)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Source: Eurostat
(109)
Import prices of the PRC and Taiwan initially increased by 6 percentage points between 2010 and 2011. Subsequently, they have decreased by 19 percentage points for an overall decrease of 13 %. Import prices from the PRC and Taiwan followed a similar trend, with the exception of 2012 which still showed comparably high prices for the PRC, but already comparably low prices for Taiwan. For both countries, prices further decreased between 2012 and the investigation period.
(110)
The Commission determined the price undercutting during the investigation period by comparing:
(i)
the weighted average sales prices per product type of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level; and
(ii)
the corresponding weighted average prices per product type of the imports from the investigated Chinese and Taiwanese producers to the first independent customer on the Union market, established on a ‘CIF’ basis, with appropriate adjustments for post-importation costs.
(111)
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions duly adjusted where necessary, and after deduction of discounts, commissions and delivery costs. The result of the comparison was expressed as a percentage of the sampled Union producers' turnover during the investigation period. It showed a weighted average undercutting margin of between 9,6 % and 11,3 % for the imports from the countries concerned on the Union market.
(112)
The investigation has shown that exporting producers almost exclusively sell to independent distributors or steel service centres, while the Union industry sold to distributors, steel service centres and end users. The investigation has however not shown that this difference of level of trade had an impact on prices. On the contrary, independent distributors and steel service centres claimed that they do not obtain more favourable sales terms from the Union producers than users.
4.4. Economic situation of the Union industry
4.4.1. General remarks
(113)
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the examination of the impact of the dumped imports on the Union industry included an evaluation of all economic indicators having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
(114)
As mentioned in recital 8 above, sampling was used for the determination of possible injury suffered by the Union industry. Four producers have been sampled.
(115)
For the injury determination, the Commission distinguished between macroeconomic and microeconomic injury indicators. The Commission evaluated the macroeconomic indicators on the basis of data collected from the sampled producers and the data from the complaint for the other Union producers. The data related to all Union producers. The Commission evaluated the microeconomic indicators on the basis of data contained in the questionnaire replies from the sampled Union producers. The data related to the sampled Union producers. Both sets of data were found to be representative of the economic situation of the Union industry.
(116)
The macroeconomic indicators are: production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, growth, employment, productivity and magnitude of the dumping margin.
(117)
The microeconomic indicators are: average unit prices, unit cost, labour costs, inventories, profitability, cash flow, investments, return on investments, and ability to raise capital.
(118)
Interested parties argued that the data of the sampled Union producers should be consistently used for the injury assessment instead of dividing the indicators into macroeconomic indicators and microeconomic indicators. They argued that the separate analysis of macroeconomic and microeconomic indicators was subject to manipulation by the complainant, as the complainant could steer the data collection at the macroeconomic level, as the decision whether a specific indicator was a macroeconomic or a microeconomic indicator was based on the availability of information.
(119)
The Commission established and analysed macroeconomic indicators as they were found at Union level and not only at the level of the sampled Union producers. It is considered that as far as macroeconomic indicators are concerned, complete data of the whole Union industry, which also includes the data from the sampled companies, reflect better the situation during the period considered than data for only part of the industry.
(120)
The data provided by the complainant for the evaluation of the macroeconomic indicators was considered accurate and reliable. The validity of the data was checked against the information submitted by the sampled Union producers. For the sake of the argument, an injury analysis consistently using only the data provided by the sampled Union producers would show a more negative picture for the macroeconomic indicators. There were no grounds to establish that the complainant deliberately withheld information to manipulate the injury analysis. There is therefore no reason to disregard the information provided by the complainant concerning the macroeconomic indicators. Therefore, the argument that the analysis of all injury indicators should be limited to the information submitted by the sampled Union producers only cannot be accepted.
4.4.2. Macroeconomic indicators
4.4.2.1. Production, production capacity and capacity utilisation
(121)
The total Union production, production capacity (at cold-rolling level) and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Table 8
Production, production capacity and capacity utilisation
2010
2011
2012
Investigation period
Production volume (tonnes)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Production capacity (tonnes)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Capacity utilisation (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Source: Sampled Union producers, complaint
(122)
The production volume remained stable between 2010 and 2012. Between 2012 and the investigation period, the production volume significantly decreased by 6 percentage points for an overall decrease of 5 % despite stable demand.
(123)
At the same time, the production capacity moderately increased by 4 % in the period considered. The small increase in production capacity could be attributed to better utilisation of machinery due to efficiency programmes carried out by Union industry.
(124)
As a result, the capacity utilisation decreased by 8 % throughout the period considered. It is known that a 100 % capacity utilisation is not achievable and sustainable in the long run in the SSCR industry. However, the capacity utilisation achieved by the Union industry during the period considered is far below the capacity utilisation in excess of 90 % that is considered achievable in a sustainable long run level of production. In addition, since the difference between the production capacity and the sustainable long run level of production is minor, it cannot have had an impact on the decreasing trend shown by the Union industry.
4.4.2.2. Sales volume and market share
(125)
The Union industry's sales volume and market share developed over the period considered as follows:
Table 9
Sales volume and market share
2010
2011
2012
Investigation period
Sales volume on the Union market (tonnes)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Market share (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Source: Sampled Union producers, complaint
(126)
Sales volume of the Union industry was stable throughout the period considered, with slightly higher sales volumes in 2012.
(127)
Since the Union consumption has grown throughout the period considered as stated in recital 96 above the rather stable sales volumes led to a decrease of 5 % in the market share held by the Union industry throughout the period considered. Similar to the sales volume, year 2012 showed a more positive picture.
4.4.2.3. Growth
(128)
As described above, throughout the period considered the sales volume of the Union industry was rather stable in a growing market. At the same time, imports from the countries concerned significantly increased. As a result, the market growth of around 140 000 tonnes throughout the period considered almost exclusively benefitted the imports from the countries concerned, which increased their volumes by around 128 000 tonnes throughout the same period. Therefore, the Union industry could not benefit from the market growth at all.
4.4.2.4. Employment and productivity
(129)
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Table 10
Employment and productivity
2010
2011
2012
Investigation period
Number of employees
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Productivity (tonne/employee)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Source: Sampled Union producers, complaint
(130)
The number of employees of the Union industry decreased by 2 percentage points in 2011, by further 4 percentage points in 2012 and yet by another 5 percentage points in the investigation period, which clearly showed a falling tendency. Rationalising the number of employees could be attributed to implementation of diverse ‘effectiveness’ plans by the Union producers and the decrease in production volume.
(131)
The SSCR industry is generally considered a capital intensive industry. Nevertheless, the amount of employment provided by the Union industry is significant. Also, labour costs are the second most important cost factor after raw materials, on average accounting for around 10 % - 15 % of total costs. Employment is therefore a relevant injury indicator for this industry.
(132)
Productivity of the Union industry slightly decreased in 2011 by 3 percentage points, then in 2012 increased by 10 percentage points to further decrease by 1 percentage point in the investigation period. Overall, it raised by 6 percentage points from 242 tonnes per employee to 257 tonnes per employee in the period concerned, despite the diminishing number of employees, which showed higher effectiveness.
4.4.2.5. Magnitude of the dumping margin and recovery from past dumping
(133)
All dumping margins were significantly above the de minimis level. The impact of the magnitude of the actual margins of dumping on the Union industry was substantial, given the volume and prices of imports from the countries concerned.
(134)
This is the second anti-dumping investigation regarding the product concerned. Imports of the same product originating in the PRC, South Korea and Taiwan were already subject to an investigation in 2008-2009 (6). Even though this investigation did not result in the imposition of anti-dumping measures, the investigation provisionally established the existence of dumping already at that time (7).
4.4.3. Microeconomic indicators
4.4.3.1. Prices and factors affecting prices
(135)
The weighted average unit sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Table 11
Sales prices in the Union
2010
2011
2012
Investigation period
Average unit sales price in the Union (EUR/tonne)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Unit cost of production (EUR/tonne)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Source: Sampled Union producers
(136)
The sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers decreased by 11 % over the period considered. While in 2011 prices increased by 6 %, they subsequently fell by 17 percentage points until the end of the period considered.
(137)
Unit cost of production for the total production of SSCR (including goods eventually exported) largely followed the trend of sales prices, decreasing by 14 % throughout the period considered. However, as the sales prices and unit cost of production are not directly comparable as there is a certain time difference between production and sale. As the average level of inventories of the Union industry accounted for around 15 % of turnover, on average there is a time lag of almost two months between production and sale.
(138)
Generally, both production costs and sales prices are driven by the development of raw material costs, mainly chromium and nickel. Indeed, the prices charged by the Union industry are following a so-called ‘alloy-surcharge’ mechanism. Under this mechanism, prices consist of a fixed ‘base price’ and an ‘alloy surcharge’ which fluctuates depending on the chemical composition of the steel grade and the quotations of the alloys on the London Metal Exchange (‘LME’). Therefore, prices are linked to the steel grade and the corresponding raw material costs.
(139)
Interested parties suggested that sales price trend of the Union industry should be analysed excluding the ‘alloy surcharge’. Since the Union industry does not influence the price of nickel, interested parties claimed that the Commission should look only at the ‘base price’.
(140)
The total price indeed consists of the base price and the alloy surcharge, and customers are normally aware of this split. However, the investigation has shown that during the investigation period these two price elements were normally not stated separately on the invoice. In such cases, commercial documents predating the invoice such as the order or the order confirmation normally neither indicate these two elements separately.
(141)
Therefore, the development of the base price was analysed on the basis of publically available information submitted by interested parties. This information shows a detailed break-down of the total price charged for commodity grade 304 (8) products in Germany (9) into the base price and the alloy surcharge. While the alloy surcharge fluctuated according to the development of raw material costs, the base price continuously decreased throughout the period considered by around 20 % from around 1 200 EUR/tonne in 2010 to around 1 000 EUR/tonne in the investigation period. While the level of the decrease may not necessarily be representative for all products and all Union producers, the magnitude of the decrease supports the conclusion that not only the level of the alloy surcharge, but also the level of the base price followed a downward trend.
4.4.3.2. Labour costs
(142)
The average labour costs of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 12
Average labour costs per employee
2010
2011
2012
Investigation period
Average labour costs per employee (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Source: Sampled Union producers
(143)
Average labour costs per employee were increasing throughout the period considered and overall increased by 8 % between 2010 and the investigation period.
4.4.3.3. Inventories
(144)
Stock levels of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 13
Inventories
2010
2011
2012
Investigation period
Closing stocks (tonnes)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Closing stocks as a percentage of production
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Source: Sampled Union producers
(145)
The volume of stocks remained rather stable between 2010 and 2011, then decreased by 13 percentage points in 2012 and slightly increased by 7 percentage points in the investigation period. Overall, it has decreased by 7 % during the period considered. Since most production is done on order, stocks are not a meaningful indicator in this industry.
4.4.3.4. Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
(146)
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 14
Profitability, cash flow, investments and return on investments
2010
2011
2012
Investigation period
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Cash flow (million EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investments (million EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Return on investments (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Source: Sampled Union producers
(147)
The Commission established the profitability of the sampled Union producers by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales. The profitability of the sampled producers was negative during the whole period considered - it has decreased by 1,5 percentage points between 2010 and 2012 and slightly recovered in the investigation period by 0,5 percentage points reaching -1,6 %. As explained in recital 141 above, the negative profitability was mainly due to a constantly decreasing base price and not due to fluctuating prices for raw materials such as nickel.
(148)
The net cash flow is the ability of the Union producers to self-finance their activities. Cash flow was negative in three out of the four years considered - it improved in 2011, but then started to decrease again. The temporary improvement in 2011 was largely due to a significant decrease in stocks of semi-finished products.
(149)
Investments have shown a decreasing tendency - in 2011 they have decreased by 9 %, in 2012 by further 6 % and further 2 % in the investigation period. Overall, they decreased by 17 percentage points during the period considered.
(150)
The return on investments is the profit in percentage of the net book value of investments. It was negative in all four years considered. In 2011 it has decreased by 146 %, in 2012 by further 124 % and reached -3,1 % in the investigation period.
(151)
The ability to raise capital of all four sampled producers was negatively affected, as due to their negative profitability figures they were not in a position to obtain financing from banks. The producers had to use funds provided by other group companies.
4.4.4. Conclusion on injury
(152)
Most of the injury indicators of the Union industry showed a negative trend during the period considered. Production volume decreased by 5 %, leading to a decrease in capacity utilisation of 8 %. Stable sales volumes in a growing market led to a decrease of market share of 5 %. Employment decreased by 11 % while labour cost increased by 8 %. Investments decreased by 17 % while return on investments remained negative throughout the period considered and showed a worsening trend.
(153)
The only injury factors which have clearly shown a slightly positive trend are production capacity and productivity. In any event, this increase in production capacity is in line with the increase of consumption during the period considered. The rising productivity was a consequence of the reduction of number of employees.
(154)
Certain injury factors had a temporarily more positive development in 2011 or 2012 in comparison to the previous year and then decreased again - as market share, sales prices, cost of production. Profitability was negative in all four years, cash flow in three out of four years.
(155)
On the basis of the above, the Commission concluded at this stage that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation.
5. CAUSATION
(156)
In accordance with Article 3(6) of the basic Regulation, the Commission examined whether the dumped imports from the countries concerned caused material injury to the Union industry. In accordance with Article 3(7) of the basic Regulation, the Commission also examined whether other known factors could at the same time have injured the Union industry. The Commission ensured that any possible injury caused by factors other than the dumped imports from the countries concerned was not attributed to the dumped imports. These factors are: imports from third countries, export performance of the Union industry, energy cost, overcapacity, and competition within the Union.
5.1. Effects of the dumped imports
(157)
Union consumption increased by 4 % during the period considered, but at the same time the volume of imports from the countries concerned increased by 70 % while the market share of the Union industry revealed a decreasing trend. The pattern in which the imports gained market share and the Union industry lost market share was found corresponding. The increasing market share of imports slowed down in 2012 and picked up in the investigation period, whilst the decreasing market of the Union industry also slowed down in 2012 and dropped again in the investigation period. It is therefore clear that the lost market share of the Union industry was in correlation with the increase of the dumped imports.
(158)
Import prices from the countries concerned decreased by 13 % during the period considered. The Union industry prices decreased by 11 % during the same period. During the investigation period the dumped imports from the countries concerned undercut the Union industry prices by 9,6 % - 11,3 %, thereby exerting price pressure on the Union industry. The price behaviour of the increasing dumped imports from the countries concerned has not allowed the Union industry either to maintain its market share or to become profitable.
(159)
Interested parties claimed that the imported products from the countries concerned are not competing with the products sold by the Union industry. Allegedly, imports from the countries concerned are predominantly thin products with a thickness of less than 2 mm, while products above this thickness are mainly supplied by the Union industry. This allegation has not been confirmed by the facts established by the investigation. Indeed, the exporting producers and the Union industry sell thick products with a thickness exceeding 2 mm as well as thin products with a lower thickness. Also, on average the ratio of thick products v thin products is similar at around 30 % - 35 % for both the Union industry and the sampled exporting producers from the countries concerned.
(160)
Interested parties claimed that there was no correlation between the level and prices of imports from the PRC and the profitability of the Union industry. In particular, they referred to the decrease of imports and stable prices from the PRC in 2011-2012 which allegedly cannot have caused the decrease of average prices on the Union market. At the same time, Union industry's losses increased and the sales volume was rather stable.
(161)
However, this analysis selectively focusses on only two years in isolation instead of on the whole period considered. When analysing the whole period, it was clear that the strong increase of dumped imports led not only to deteriorating profitability but also to lost market share by the Union industry and drop in production, capacity utilisation, employment, investments and return on investments. While the year 2012 did not strictly follow the overall trend, the trend remained negative. The purpose of assessing the injury indicators over a longer period of four years is namely to avoid reaching conclusions on the basis of isolated developments, if any. In any event, the effects of the dumped imports from both countries concerned were assessed cumulatively for the reasons explained in recitals 97 to 102 above. Therefore, it was not warranted to assess the independent effects of the dumped imports from the PRC alone.
(162)
Interested parties claimed that the market share that the Union industry lost to imports from Taiwan was insignificant. Taiwanese imports according to the information provided in the complaint accounted for a market share of 4,98 % in the investigation period, and increased by 1,09 % between 2010 and the investigation period. Interested parties claimed that it was therefore impossible that Taiwanese exports caused the injury that the complainants claimed to have suffered.
(163)
According to the findings of the investigation, the Taiwanese imports' market share increased overall during the period considered and reached 5,1 % during the investigation period. The investigation also clearly established that these dumped imports substantially undercut the sale prices of the Union industry. Therefore, contrary to the claim of the interested party, the dumped imports from Taiwan exercised price pressure and together with the Chinese dumped imports caused injury to the Union industry as discussed above. It is recalled that the effects of the imports from both countries concerned were assessed cumulatively for the reasons explained in recitals 97 to 102 above. Therefore, the effects of the dumped imports only from Taiwan were not assessed independently.
(164)
Interested parties claimed that the quantity of Taiwanese imports was overstated, as it allegedly included significant quantities of Chinese or Korean origin SSCR wrongfully declared as Taiwanese. However, this allegation was not supported by evidence.
(165)
However, cooperating Taiwanese companies (producers and other cooperating parties) reported exports accounting for the vast majority of total Taiwanese imports. Therefore, the issue of allegedly wrongly declared non-Taiwanese products could have a very limited impact, if any.
(166)
Interested parties claimed that the prices of Chinese and Taiwanese exporting producers, just like those of the Union industry followed the price of nickel. While it may indeed be the case that over time the price trend of the exporting producers followed the trend of raw material prices, this does not address the question of the absolute level of the price. In this respect, the investigation found that both Chinese and Taiwanese prices undercut the Union industry's price by 9,6 % - 11,3 %. If valid, the argument that Chinese, Taiwanese and Union industry prices developed in a similar trend throughout the period considered would merely lead to the conclusion that Chinese and Taiwanese exports were undercutting Union industry's prices by a similar margin throughout the whole period considered.
(167)
Interested parties claimed that allegedly increasing investments do not demonstrate that the Union industry was suffering material injury. However, this allegation was not confirmed by the investigation. Indeed, investments steadily decreased by 17 % throughout the period considered, as indicated in recital 149 above.
(168)
The Commission concluded at this stage that the increased low priced dumped imports from the countries concerned caused the material injury suffered by the Union industry.
5.2. Effects of other factors
5.2.1. Imports from third countries
(169)
The volume of imports from other third countries developed over the period considered as follows:
Table 15
Imports from third countries
Country
2010
2011
2012
Investigation period
India
Volume (tonnes)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Market share (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Average price (EUR/tonne)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
South Korea
Volume (tonnes)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Market share (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Average price (EUR/tonne)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
South Africa
Volume (tonnes)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Market share (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Average price (EUR/tonne)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Volume (tonnes)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Market share (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Average price (EUR/tonne)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Other third countries
Volume (tonnes)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Market share (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Average price (EUR/tonne)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Total of all third countries except the countries concerned
Volume (tonnes)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Market share (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Average price (EUR/tonne)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Source: Eurostat
(170)
The third countries with the highest import volumes were India, South Korea, South Africa and the USA with market shares ranging between 1,6 % and 2,8 % during the investigation period. The market share of all other third countries was 10,8 %.
(171)
Imports from India were negligible at 1 % or less throughout most of the period considered. They only exceeded the 1 % threshold once, during the investigation period where they held a market share of 1,9 %.
(172)
The market share of South Korea was rather stable during the period considered, decreasing from 2,3 % to 1,9 % from 2010-2012 and finally increasing to only 2,8 % during the investigation period.
(173)
Imports from South Africa and the USA show a decreasing trend throughout the period considered. The market share of South African imports decreased from 2,1 % to 1,6 % while the market share of USA imports decreased from 3,0 % to 2,8 %.
(174)
Concerning prices based on Eurostat, it can be observed that only the South Korean import price was lower than the import price of the PRC and Taiwan, while imports from South Africa had similar prices and imports from India and the USA higher prices. It should be noted nevertheless that the product concerned/like product consists of various steel grades leading to significant price differences that could not be taken into account in the average price from Eurostat.
(175)
Interested parties referred to imports from other third countries, including the USA, South Korea, India and South Africa. They claimed that those imports must have influenced the situation of the Union industry and since there are substantial imports from other third countries, not subject to the Commission's investigation, imports from the PRC and Taiwan should not be found responsible for any injury caused by imports from other countries.
(176)
As described above, in the investigation period, among other countries being sources of SSCR imports to the Union, Taiwan and the PRC have the highest market shares (5,1 % and 4,3 %, respectively). No other country's imports exceeded a 3 % market share during the period considered. Also, while the market share from the countries concerned increased by 3,7 percentage points during the period considered, altogether the market share of imports from third countries other than the countries concerned remained stable increasing by only 0,2 percentage points during the period considered.
(177)
Due to the stable trend in import volumes, the Commission thus provisionally concluded that imports from other third countries did not contribute to the injury suffered by the Union industry to any significant degree.
5.2.2. Export performance of the Union industry
(178)
The volume of exports of the sampled Union producers developed over the period considered as follows:
Table 16
Export performance of the sampled Union producers
2010
2011
2012
Investigation period
Export volume (tonnes)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Average price (EUR/tonne)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Source: Sampled Union producers
(179)
The export volumes of the sampled Union producers are decreasing after single increase in 2011 in both volumes and sales prices. Overall the export volumes of the sampled producers represented around 12 % of their combined production. Although the decreased exports may have contributed to the drop in production, given the low level of exports in relation to sales in the Union, any contribution of exports to the injury suffered by the Union industry would be very limited.
5.2.3. Energy cost, overcapacity
(180)
Interested parties claimed that the injury suffered by the Union industry was due to high energy costs, which are said to be 20 % higher than in the PRC. However, energy is only a minor cost factor for the production of SSCR, typically accounting for less that 10 % of total costs. Leaving aside the issue whether energy costs in the PRC reflect market values or not, the price difference for energy cannot have caused the injury suffered by the Union industry.
(181)
Interested parties claimed that contrary to the information provided in the complaint, the Union industry suffered from significant overcapacity. The Commission observed capacity utilisation of the Union Industry decreasing from 77 % in 2010 to 70 % in the period considered. However, the production capacity of the Union industry and the consumption on the Union market developed in parallel, both increasing by 4 % during the period considered. The loss in capacity utilisation is therefore caused by the inability of the Union industry to take advantage of the growing market, as this growth was absorbed by dumped imports from the countries concerned. The resulting alleged overcapacity is therefore more a result of the dumped imports than a cause of the injury suffered by the Union industry.
(182)
The Commission concluded that both the Union industry's energy cost and the alleged overcapacity could not have caused the injury it suffered.
5.3. Competition concerns
(183)
Interested parties claimed that imports of SSCR from the PRC have risen in response to the concentration of capacities in the Union down to a small number of suppliers, where the users in the Union were left with a limited number of Union producers. However, in the last 10 years there have always been four medium-sized and a number of smaller suppliers on the Union market. While the ownership of some of these companies has changed during that period, the number of suppliers has remained stable. Therefore, the increase in dumped Chinese imports cannot have been caused by a reduction in the number of suppliers in the Union.
(184)
Interested parties claimed that the Union market was highly concentrated and imports from the countries concerned could not have caused any injury suffered by the Union industry. They claimed that the volume of imports from Asia was insufficient to constrain competition and could not prevent Union industry from increasing its prices. In this regard, the same parties made reference to the Commission's merger decision to approve the merger (subject to commitments) between Outokumpu and Inoxum (10) in November 2012 (the ‘Outokumpu Merger Decision’).
(185)
However, the analysis in a merger procedure and an anti-dumping investigation concern different legal frameworks which have different objectives. While a merger procedure analyses whether a proposed merger would raise competition concerns, an anti-dumping investigation analyses whether the Union industry is exposed to injurious dumping.
(186)
In any event, in the framework of the Outokumpu Merger Decision, it was examined whether the acquisition of Inoxum by Outokumpu would lead to a dominant player on the Union market. The combined entity of Outokumpu and Inoxum would have held a combined market share of over 50 % and reduced the number of main producers from four to three. This merger decision obliged Outokumpu to divest part of Inoxum including the production company Acciai Speciali Terni (‘AST’). The aim of this divestiture was precisely to maintain competition on the SSCR market in the Union, and the planned merged entity (Outokumpu and all assets of Inoxum including AST) holding a market share of above 50 % on the Union market never materialised. Instead, there are still four medium-sized players and a number of smaller players competing with each other without any of these parties holding the level of market power that the proposed merged entity analysed in the merger case would have held.
(187)
Interested parties also referred to the discussion in the Outokumpu Merger Decision of the fact that Union producers were not restricted by Asian imports during those periods of time when fluctuations in nickel prices, currency exchange rate and low LME nickel prices made Asian imports less competitive. It was noted in the Outokumpu Merger Decision that ‘even if the constraint posed by imports may not be strong at present, it would be possible that it will increase in the future’ (11), which then led to an assessment of the likely developments of the market. The current investigation has shown the following: dumped imports from the countries concerned reached in the investigation period a market share of 9,5 % and increased by 70 % compared to 2010. It was also established that these dumped imports undercut the Union industry prices by 9,6 % - 11,3 %.
(188)
In addition, the fact that the demand on the Union market is comparably stable even in case of significant price fluctuations does not mean that buyers are not price sensitive. While lower prices offered by exporters do not lead to increased consumption on the Union market, the investigation has clearly shown that buyers are willing to purchase increasing quantities of low-priced imports. As these low-priced imports do not generate any additional demand, these sales are at the expense of the sales of other market players, mainly at the expense of the Union industry.
(189)
The investigation has confirmed that the Union industry sells a wider product range than the cooperating exporting producers. However, during the investigation period around 75 % of the Union industry's sales related to the four most common steel grades (304, 304L, 316L and 430). All these grades are sold by the exporters from the countries concerned in a large variety of widths, thicknesses and finishes. Also products beyond these commodity grades are in direct competition as they were also sold by the exporters from the countries concerned.
(190)
None of the interested parties has raised any issues concerning product quality in the present investigation. The Outokumpu Merger Decision has established that while on average the quality produced by the non-European producers can be considered comparable with that of European producers (12), it also has identified that customers with specific requirements cannot purchase in Asia (13). However, as described above, the vast majority of the Union industry's sales are commodity products where quality is comparable.
(191)
Other issues preventing some customers from buying imported SSCR are the longer lead times due to the long transport from the countries concerned and the less favourable payment terms offered by producers in the countries concerned. However, these issues are mainly relevant for the customers buying directly from the mill, which accounts only for around one third of the Union market.
(192)
At the same time, the majority of sales were made via steel service centres, which account for around two thirds of the Union market. Indeed, almost all sales from the countries concerned are made via independent service centres, which also buy from the Union industry. In this case, the payment term offered by the distributor is relevant for the user. As these sales are typically made from the stock of the distributor, the relevant lead time is also the time needed to ship the goods from the distributor to the user. Therefore, the majority of the sales is not affected by these issues.
(193)
Therefore, the majority of sales of the Union industry are directly affected by the dumped imports from the countries concerned.
(194)
The Commission therefore concluded that the competition conditions in the Union could not have prevented the dumped imports for the countries concerned to cause injury to the Union industry.
5.4. Effect of raw material prices
(195)
Interested parties claimed that the decision whether to buy the product concerned originating in the countries concerned or the like product produced by the Union industry is driven by the development of raw material prices, in particular nickel. This is because the exporters charge a single price and the Union industry charges a base price plus alloy surcharge.
(196)
Therefore, it would allegedly more beneficial for importers to buy from the countries concerned when raw material prices increase (as the Union industry's prices will be revised upwards while the exporters' prices will remain stable). On the other hand, if raw material prices decrease, it would allegedly be less beneficial for importers to buy from the countries concerned (as the Union industry's prices will decrease while the exporters' prices will remain stable).
(197)
In the Outokumpu Merger Decision, the impact of the expected development of the nickel price on the purchasing decisions of importers was analysed (14). In the present investigation, it was analysed whether the development of imports did indeed follow the development of actual nickel prices and follow the pattern described above. Nickel prices (15) dropped by 31 % from 16 453 EUR/tonne 2010 to 11 327 EUR/tonne during the investigation period. According to the claim put forward by interested parties described in recital 196 above, this decrease in nickel prices should have led to a decrease of imports from the countries concerned. The investigation has however shown that despite the significant decrease in nickel prices, exports from the countries concerned have increased by 70 % during the same period, as described in recital 104 above.
(198)
While the development of raw material prices may have had some effect on the development of import volumes, other factors such as the low price level of the exporting producers have clearly outweighed this effect. The development of nickel prices is therefore considered to not have a lasting impact on the overall increasing trend of dumped imports from the countries concerned during the period considered.
5.5. Changes in the patterns of consumption
(199)
In the Outokumpu Merger Decision, it was established that both the absolute nickel price level and the volatility of the nickel prices is likely to decrease the attractiveness of stainless steel as a material and drive the demand to non-nickel stainless steel (16).
(200)
As regards the attractiveness of stainless steel as a material, it was also argued that a number of trends might have a possible impact on substitution to/from stainless steel, including the need for using lighter materials, e.g. in cars (negative impact on stainless; move from steel to composites), shorter product life cycles in consumer goods (negative impact on stainless; cheaper materials are used), increased need for water treatment and green energy production (positive impact on stainless; hard to replace in many applications) and the development of the prices of possibly competing materials (iron ore, aluminium, copper) (17).
(201)
In this respect, the present investigation has confirmed the findings of the Outokumpu Merger Decision (18) that the demand for stainless steel in general and SSCR in particular is fairly inelastic. The bulk of the growth of consumption took place between 2010 and 2011 when prices were increasing. During the period of decreasing prices from 2011 until the investigation period, the consumption remained stable and grew by only 1 %. The substitution to/from stainless steel, including the factors mentioned above, did therefore not have a measurable impact on the total consumption of SSCR.
(202)
As regards the shift of demand towards non-nickel grades of stainless steel which are also the like product, a detailed analysis of the sales transactions reported by the sampled Union producers confirms the findings of the Outokumpu Merger Decision.
(203)
However, as described in recital 138 above, the prices charged by the Union industry are directly linked to the steel grade and the corresponding raw material costs. A shift of demand from one steel grade to the other therefore has a neutral impact on the performance of the Union industry.
(204)
It is therefore concluded at this stage that the changes of the patterns of consumption did not have a negative impact on the performance of the Union industry.
5.6. Conclusion on causation
(205)
The low-priced dumped imports from the countries concerned increased both in absolute and relative to the consumption in the Union terms at the time when the most of the injury factors of the Union industry (production, capacity utilisation, market share, employment, sales prices, labour cost, profitability, investments, return on investments) deteriorated. The dumped imports from the countries concerned undercut the Union industry prices by 9,6 % - 11,3 % during the investigation period.
(206)
Other factors such as energy cost, capacity and competition conditions in the Union market did not contribute to the injury suffered by the Union industry. Factors like imports from other third countries and exports of the Union industry may have contributed to the injury but to a very limited extend.
(207)
On the basis of the above, the Commission provisionally concluded that the material injury to the Union industry was caused by the dumped imports from the countries concerned and the other factors considered individually did not break the causal link. The injury consists mainly of the fragile financial situation of the Union industry and the drop in production, capacity utilisation, employment and market share.
(208)
The Commission distinguished and separated the effects of all known factors on the situation of the Union industry from the injurious effects of the dumped imports. The effect of other imports, exports of the Union industry, energy cost, capacity and the competition conditions on the Union industry's negative developments in terms of its financial situation, production and market share was either very limited or non-existent.
6. UNION INTEREST
(209)
In accordance with Article 21 of the basic Regulation, the Commission examined whether it could clearly conclude that it was not in the Union interest to adopt measures in this case, despite the determination of injurious dumping. The determination of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved, including those of the Union industry, importers and users.
6.1. Interest of the Union industry
(210)
The majority of the Union industry supports the imposition of measures. The largest Union producer did not cooperate with the investigation, but it did not oppose to the complaint. Six Union producers accounting for approximately 55 % of sales and production in the Union cooperated with the investigation and supported the complaint.
(211)
The Union industry suffered material injury. All financial indicators (profitability, cash-flow, return on investment) were mostly negative throughout the period considered. Other indicators such as production, capacity utilisation, employment and market share developed negatively throughout the period considered. The Union industry just managed to maintain the low post-crisis sales volume and could not benefit from the market growth.
(212)
In the absence of measures, the dumped imports from the countries concerned will continue to force Union industry to sell at loss-making prices. This accumulation of additional losses will lead to a further deterioration of the situation of the Union industry. It is therefore in the interest of the Union industry to impose the measures.
6.2. Interest of unrelated importers and distributors
(213)
Importers and distributors (including steel service centres) were very active in this investigation. Thirty-one importers and distributors came forward and expressed opposition to the imposition of measures.
(214)
Importers and distributors claimed that their possible sources of supply will be limited by the imposition of measures. They argued that if measures were imposed, they would no longer be able to source SSCR from the PRC and Taiwan.
(215)
However, the investigation has shown that all importers and distributors buy from multiple sources including the Union industry, the countries concerned and other third countries. They therefore only depend to a certain extent on supplies from the countries concerned.
(216)
These parties can continue to buy SSCR from the Union industry and from other countries not subject to this investigation (e.g. India, South Africa, South Korea or the USA), which cumulatively hold a market share of 11 %. Both the Union industry and the imports from other third countries are therefore credible alternatives to Chinese and Taiwanese imports.
(217)
It is therefore concluded at this stage that the imposition of measures can only have a minor negative impact on the situation of unrelated importers and distributors.
6.3. Interest of users
(218)
A number of interested parties, including exporting producers and distributors raised concerns regarding possible negative effects of measures on users. Users themselves did not share these concerns. Indeed, the degree of participation of users in this case was very low. Six users (including one group of four companies) expressed an opinion, of which only one opposed the imposition of measures. Other users and their associations either did not participate or explicitly refrained from taking a position.
(219)
It is therefore provisionally concluded that the imposition of measures is not against the interest of users.
6.4. Competition concerns
(220)
In the Outokumpu Merger Decision, the Commission established that the proposed Merger of Outokumpu and Inoxum would likely result in a significant impediment to effective competition through non-coordinated effects, by means of the creation of a dominant position in the European Economic Area (EEA) market for SSCR (19). To avoid such an impediment, the Commission accepted that a divestiture package including AST is sufficient to remedy the competition concerns (20). Indeed, the remedy accepted by the Commission maintained the number of four medium-sized Union producers.
(221)
This remedy has already been implemented and is now fully effective. Also, the imposition of anti-dumping measures does not reduce the number of medium-sized Union producers. It is therefore concluded at this stage that the imposition of measures is not reducing or eliminating the effect of the commitment accepted by the Commission in the Outokumpu Merger Decision.
6.5. Conclusion on Union interest
(222)
On the basis of the above, the Commission concluded that there were no compelling reasons that it was not in the Union interest to impose measures on imports of the product concerned originating in the PRC and Taiwan at this stage of the investigation.
7. PROVISIONAL ANTI-DUMPING MEASURES
(223)
On the basis of the conclusions reached by the Commission on dumping, injury, causation and Union interest, provisional measures should be imposed to prevent further injury being caused to the Union industry by the dumped imports.
7.1. Injury elimination level (injury margin)
(224)
To determine the level of the measures, the Commission first established the amount of duty necessary to eliminate the injury suffered by the Union industry.
(225)
The injury would be eliminated if the Union industry was able to cover its costs of production and to obtain a profit before tax on sales of the like product in the Union market that could be reasonably achieved under normal conditions of competition by an industry of this type in the sector, namely in the absence of dumped imports.
(226)
The profitability of the Union industry was negative during the whole period considered, that is to say for years 2010 to 2013. The preceding years 2008 and 2009 were affected by a collapse in demand during the global economic crisis, and the profit achieved in these years can therefore not be considered to be achieved in normal conditions of competition. While the previous investigation as described in 134 above provisionally established existence of dumping for the year 2007, no material link between these imports and the situation of the Union industry could be established. To that end, the target profit was set at 8,1 % which was the profit achieved by the Union industry in 2007. This was the last representative year marked by normal conditions of competition before the collapse in demand in 2008 and 2009. Indeed, the market size in 2013 almost reached the level of consumption in 2007.
(227)
On this basis, the Commission calculated a non-injurious price of the like product for the Union industry by removing from the Union sales prices the actual loss incurred during the investigation period and adding the above-mentioned profit margin of 8,1 %.
(228)
The Commission then determined the injury elimination level on the basis of a comparison of the weighted average import price of the sampled cooperating exporting producers in the countries concerned, as established for the price undercutting calculations, with the weighted average non-injurious price of the like product sold by the sampled Union producers on the Union market during the investigation period. Any difference resulting from this comparison was expressed as a percentage of the weighted average import CIF value.
(229)
The injury elimination level for ‘other cooperating companies’ and for ‘all other companies’ is defined in the same manner as the dumping margin for these companies (see recitals 57, 60, 85 and 88 above).
7.2. Provisional measures
(230)
Provisional anti-dumping measures should be imposed on imports of stainless steel cold-rolled flat products originating in the PRC and Taiwan, in accordance with the lesser duty rule under Article 7(2) of the basic Regulation. The Commission compared the injury margins and the dumping margins. The amount of the duty rates should be set at the level of the lower of the dumping and the injury margins.
(231)
As mentioned in recital 4 above the Commission made imports of the product concerned originating in the PRC and Taiwan subject to registration by Regulation (EU) No 1331/2014 in view of the possible retroactive application of any anti-dumping and countervailing measures under Article 10(4) of the basic Regulation and Article 16(4) of Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (21) (‘basic anti-subsidy Regulation’).
(232)
As far as the current anti-dumping investigation is concerned and in view of the above findings, the registration of imports for the purpose of the anti-dumping investigation in accordance with Article 14(5) of the basic Regulation should be discontinued.
(233)
As far as the parallel anti-subsidy investigation is concerned (see recital 3 above), the registration of imports from the PRC pursuant to Article 24(5) of the basic anti-subsidy Regulation should continue.
(234)
No decision on a possible retro-active application of anti-dumping measures can be taken at this stage of the proceeding.
(235)
On the basis of the above, the provisional anti-dumping duty rates, expressed on the CIF Union border price, customs duty unpaid, should be as follows:
Country
Company
Dumping margin
(%)
Injury margin
(%)
Provisional anti-dumping duty
(%)
PRC
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd
29,2
24,3
24,3
Other cooperating companies
30,0
24,5
24,5
All other companies
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Other cooperating companies
10,9
22,9
10,9
All other companies
12,0
23,9
12,0
(236)
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of this investigation. Therefore, they reflected the situation found during this investigation with respect to these companies. These duty rates are exclusively applicable to imports of the product concerned originating in the countries concerned and produced by the named legal entities. Imports of product concerned produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation, including entities related to those specifically mentioned, should be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’. They should not be subject to any of the individual anti-dumping duty rates.
(237)
A company may request the application of these individual anti-dumping duty rates if it changes subsequently the name of its entity. The request must be addressed to the Commission (22). The request must contain all the relevant information enabling to demonstrate that the change does not affect the right of the company to benefit from the duty rate which applies to it. If the change of name of the company does not affect its right to benefit from the duty rate which applies to it, a notice informing about the change of name will be published in the Official Journal of the European Union.
(238)
To ensure a proper enforcement of the anti-dumping duties, the anti-dumping duty rate for ‘all other companies’ should apply not only to the non-cooperating exporting producers in this investigation, but to the producers which did not have exports to the Union during the investigation period.
(239)
As of 26 March 2015, a provisional antidumping duty provides for the protection against dumped imports. It is therefore no longer necessary to register imports for the purpose of protection against dumped imports. Article 1(1) of Regulation (EU) No 1331/2014 needs therefore to be amended accordingly.
8. FINAL PROVISIONS
(240)
In the interests of sound administration, the Commission will invite the interested parties to submit written comments and/or to request a hearing with the Commission and/or the Hearing Officer in trade proceedings within a fixed deadline.
(241)
The findings concerning the imposition of a provisional duty are provisional and may be amended at the definitive stage of the investigation,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A provisional anti-dumping duty is imposed on imports of flat-rolled products of stainless steel, not further worked than cold-rolled (cold-reduced), currently falling within CN codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 and 7220 20 89 and originating in the People's Republic of China and Taiwan.
2. The rates of the provisional anti-dumping duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and produced by the companies listed below shall be as follows:
Country
Company
Provisional anti-dumping duty
(%)
TARIC additional code
People's Republic of China
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tianjin City
24,3
C025
Other cooperating companies listed in Annex I
24,5
All other companies
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Other cooperating companies listed in Annex II
10,9
All other companies
12,0
C999
3. The release for free circulation in the Union of the product referred to in paragraph 1 shall be subject to the provision of a security deposit equivalent to the amount of the provisional duty.
4. Unless otherwise specified, the relevant provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
1. Within 25 calendar days of the date of entry into force of this Regulation, interested parties may:
(a)
request disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which this Regulation was adopted;
(b)
submit their written comments to the Commission; and
(c)
request a hearing with the Commission and/or the Hearing Officer in trade proceedings.
2. Within 25 calendar days of the date of entry into force of this Regulation, the parties referred to in Article 21(4) of Regulation (EC) No 1225/2009 may comment on the application of the provisional measures.
Article 3
Article 1(1) of Implementing Regulation (EU) No 1331/2014 is replaced by the following:
‘1. The Customs authorities are hereby directed, pursuant to Article 24(5) Regulation (EC) No 597/2009 to take the appropriate steps to register the imports into the Union of flat-rolled products of stainless steel, not further worked than cold-rolled (cold-reduced), currently falling within CN codes 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 and 7220 20 89, and originating in the People's Republic of China.’
Article 4
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Article 1 shall apply for a period of six months.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 24 March 2015.