PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) 2015/83
of 21 January 2015
imposing a definitive anti-dumping duty on imports of monosodium glutamate originating in the People's Republic of China following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Council Regulation (EC) No 1225/2009
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Article 11(2), (5) and (6) thereof,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Measures in force
(1)
Following an anti-dumping investigation (‘the original investigation’), the Council imposed, by means of Regulation (EC) No 1187/2008 (2), a definitive anti-dumping duty on imports of monosodium glutamate originating in the People's Republic of China (‘China’).
(2)
The imposed measures took the form of an ad valorem duty rate of 39,7 %, with the exception of Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) and Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).
2. Request for an expiry review
(3)
Following the publication of a notice of impending expiry (3) of the anti-dumping measures in force, the Commission received a request for the initiation of an expiry review of these measures pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
(4)
The request was lodged by Ajinomoto Foods Europe SAS (‘the applicant’), the sole Union producer of monosodium glutamate, thus representing 100 % of the total Union production of monosodium glutamate.
(5)
The request was based on the grounds that the expiry of the measures would be likely to result in a continuation or recurrence of dumping and injury to the Union industry.
3. Initiation of an expiry review
(6)
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that sufficient evidence existed for the initiation of an expiry review, the Commission announced on 29 November 2013, by a notice published in the Official Journal of the European Union (4) (‘Notice of Initiation’), the initiation of an expiry review pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
4. Parallel anti-dumping investigation
(7)
In parallel, on the same date, the Commission announced the initiation of an anti-dumping investigation pursuant to Article 5 of the basic Regulation with regard to imports into the Union of monosodium glutamate originating in Indonesia (5).
(8)
In that investigation, the Commission imposed in August 2014, by means of Regulation (EU) No 904/2014 (6), a provisional anti-dumping duty on imports of monosodium glutamate originating in Indonesia (‘provisional regulation’). The provisional measures were imposed for a period of six months.
(9)
The two parallel investigations covered the same (review) investigation period and the same period considered as defined in recital 10.
5. Investigation
Relevant periods covered by the expiry review investigation
(10)
The investigation of the likelihood of continuation or recurrence of dumping and injury covered the period from 1 October 2012 to 30 September 2013 (the ‘review investigation period’). The examination of the trends relevant for the assessment of the likelihood of a continuation or recurrence of injury covered the period from 1 April 2010 to the end of the review investigation period (the ‘period considered’) (7).
Parties concerned by the investigation and sampling
(11)
The Commission officially advised the applicant, exporting producers, importers and users in the Union known to be concerned and the representatives of the exporting country concerned of the initiation of the expiry review.
(12)
Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time-limit set in the Notice of Initiation. All interested parties, who so requested and showed that there were particular reasons why they should be heard, were granted a hearing.
(13)
In view of the apparent large number of Chinese exporting producers as well as unrelated importers in the Union, sampling was envisaged in the Notice of Initiation in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
(14)
In respect of the exporting producers in China, in order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and, if so, to select a representative sample, those parties were requested to make themselves known within 15 days of the initiation of the review and to provide the Commission with the information requested in the Notice of Initiation. Given that only two exporting producers in China provided the Commission with the information requested, sampling was not considered necessary.
(15)
In order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and, if so, to select a sample, the Commission requested all unrelated importers to make themselves known and to provide the information specified in the Notice of Initiation.
(16)
Fourteen unrelated importers came forward. However, none of these companies imported MSG from China into the Union during the review investigation period. Sampling was therefore not necessary.
Questionnaires and verification
(17)
The Commission sought and verified all the information it deemed necessary for the determination of the likelihood of continuation or recurrence of dumping and resulting injury and for the determination of the Union interest.
(18)
Questionnaires were sent to both Chinese exporting producers that came forward in the sampling exercise, the sole Union producer and 33 identified users in the Union.
(19)
Questionnaire replies were received from the sole Union producer, from one trader and from five users. Neither of the Chinese exporting producers provided a questionnaire reply.
(20)
Verification visits were carried out at the premises of the following companies:
Union producer
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, France
Users
-
AkzoNobel, Amersfoort, the Netherlands
-
Unilever, Rotterdam, the Netherlands
Disclosure
(21)
All interested parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend maintaining the definitive anti-dumping duty on imports of the product concerned originating in China. The parties were also granted a period within which they could make representations subsequent to this disclosure. Their comments were considered and taken into account where appropriate.
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
(22)
The product subject to this review is the same as that covered by the original investigation, namely monosodium glutamate (‘MSG’) originating in China, currently falling within CN code ex 2922 42 00 (‘the product concerned’). MSG is a food additive and mainly used as a flavour enhancer in soups, broths, fish and meat dishes, spice blends, and ready-made foods. MSG is also used in the chemical industry for non-food applications such as detergents. It is produced in the form of white, odourless crystals of various sizes. MSG is available in various packing sizes, ranging from consumer packs of 0,5 g to 1 000 kg bulk bags. Smaller packing sizes are sold via retailers to private consumers, while the larger sizes of 20 kg and more are destined for industrial users. In addition, different purity grades exist. However, there are no differences in the characteristics of monosodium glutamate based on pack size or purity grade.
(23)
MSG is mainly produced by fermentation of various sugar sources (corn starch, tapioca starch, sugar syrup, sugar cane molasses and sugar beet molasses).
(24)
The review investigation confirmed that, as in the original investigation, the product concerned and MSG produced and sold on the domestic market in the country concerned, MSG produced and sold by the Union industry on the Union market and MSG produced and sold on the two potential analogue country markets of Thailand and Indonesia have the same basic physical, technical and chemical characteristics and the same basic uses.
(25)
Therefore these products are considered to be like products within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
C. LIKELIHOOD OF CONTINUATION OR RECURRENCE OF DUMPING
1. Preliminary remarks
(26)
In accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, it was examined whether dumping was currently taking place and whether or not the expiry of the existing measures would be likely to lead to a continuation or recurrence of dumping.
(27)
As mentioned in recitals 18 and 19, while questionnaires were sent to both Chinese exporting producers that came forward in the sampling exercise, none of them provided a reply to the questionnaire and none of them cooperated in the investigation. Therefore use had to be made of facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation.
(28)
The Chinese authorities and non-cooperating Chinese exporting producers were notified of the application of Article 18(1) of the basic Regulation and were given an opportunity to present their comments. No comments were received.
(29)
On this basis, in accordance with Article 18(1) of the basic Regulation, the findings in relation to the likelihood of continuation of dumping set out below were based on facts available, in particular, information in the request for the expiry review and statistics available, namely Eurostat and the Chinese export database.
2. Dumping of imports during the review investigation period
(a) Analogue country
(30)
According to Article 2(7)(a) of the basic Regulation, normal value was determined on the basis of the price or constructed value in a market economy third country for the exporting producers not granted MET. For this purpose, a market economy third country had to be selected (‘the analogue country’).
(31)
In the Notice of Initiation, the Commission informed interested parties that it envisaged Thailand or Indonesia as possible appropriate analogue countries and invited parties to comment. Thailand was used in the original investigation (8) as an appropriate analogue country. Indonesia was proposed in the current investigation in view of the fact that, as mentioned in recital 7, a parallel anti-dumping investigation on imports into the Union of MSG originating in Indonesia was initiated on the same date as the current expiry review investigation (9). One interested party claimed that Thailand was not an appropriate analogue country given that the cooperating Thai producer was part of the same company group as the applicant. Moreover, it was argued that there was lack of competition on the Thai market and that the domestic sales in Thailand were mainly in small packaging to the retail level, while exports from China to the Union were allegedly in large bags or bulk for industrial use.
(32)
The Commission asked more than five known producers of the like product in Thailand to provide information. Only one producer in Thailand came forward and submitted a questionnaire reply. This producer was part of the same group as the applicant. In contrast to what was claimed by an interested party, being part of the same group as the applicant does not automatically imply that normal value is not reliable. The interested party concerned did also not explain how the relationship could have had an impact on the normal value on the domestic market in Thailand. Therefore, this argument should be rejected.
(33)
As set out in recital 24, the investigation revealed that MSG produced and sold in the domestic market in Thailand had the same basic technical, physical and chemical characteristics and same basic end uses as the product produced and exported by the Chinese exporting producers to the Union. Furthermore, production processes in China were similar in comparison to those in the Thai market. Finally, in Thailand there was a considerable degree of competition with several domestic producers and imports from other third countries, including China. Moreover, in contrast to what was claimed, the investigation showed that the domestic sales in Thailand were in bulk and in retail. Therefore, the argument that Thailand would not be a suitable choice for an analogue country for those reasons should be rejected.
(34)
The Indonesian exporting producers agreed that their data provided in the context of the parallel investigation mentioned in recital 7 be used for the purpose of the current expiry review investigation. As set out in recital 24 the investigation revealed that MSG produced and sold in the domestic market in Indonesia had the same basic technical, physical and chemical characteristics and same basic end uses than the products produced and exported by the Chinese exporting producers to the Union. Furthermore, on the basis of the information available production processes in China were similar in comparison to the Indonesian market. Finally, in Indonesia there was a considerable degree of competition with several domestic producers and imports from other third countries, including China. Moreover, the investigation showed that the domestic sales in Indonesia were both in bulk and in retail.
(35)
It follows from the above that both countries, Thailand and Indonesia were potentially suitable to be selected as an analogue country. Nevertheless, given that the level of detail available from the Indonesian exporting producers, subject to the parallel investigation was much higher than the one from the sole cooperating producer in Thailand, the Commission considered it more reasonable to select Indonesia as an appropriate analogue country under Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
(b) Normal value
(36)
The information received from the cooperating producers in Indonesia was used as a basis for the determination of the normal value for exporting producers in China.
(37)
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the total volume of domestic sales for each of the cooperating producers in Indonesia was representative during the review investigation period. The domestic sales were considered representative if the total domestic sales volume of the like product to independent customers on the domestic market represented at least 5 % of the total export sales volume of the product concerned to the Union during the review investigation period. It was found that the domestic sales in Indonesia were representative for each of the producers. It was further examined whether the domestic sales of the like product could be regarded as being made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation. This was done by establishing the proportion of domestic sales to independent customers on the domestic market which were profitable during the review investigation period.
(38)
As it was found that domestic sales were made in sufficient quantities and in the ordinary course of trade, normal value was based on actual domestic price, which was calculated as a weighted average of the prices of all domestic sales during the review investigation period.
(c) Export price
(39)
In the absence of any cooperation from the Chinese exporting producers, the export price was based on facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation.
(40)
The export price was thus established on the basis of statistics, namely Eurostat, calculated on a weighted average basis.
(d) Comparison and adjustments
(41)
The Commission compared the normal value and the export price on an ex-works basis. Where justified by the need to ensure a fair comparison, the Commission adjusted the normal value and the export price for differences affecting prices and price comparability, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation. Adjustments were made for freight and transport costs, taking into account the adjustments to the normal value of the Indonesian exporting producers as established in the parallel investigation mentioned in recital 41 of the provisional Regulation.
(42)
In addition, one interested party claimed that the Chinese exporting producers have comparative cost advantages over the Thai producers as regards the production process (vertical integration), the evolution of raw material prices and the energy consumption. As Indonesia was used as an analogue country, this argument was irrelevant. Regarding Indonesia and as described in recital 34, the production processes of MSG in China were similar in comparison to the Indonesian market. It should be noted that all MSG producers around the globe use similar production methods. MSG is produced by fermentation of various sugar sources (corn starch, tapioca starch, sugar syrup, sugar cane molasses and sugar beet molasses).
(e) Dumping margin
(43)
One interested party claimed that exports from China were mainly in bulk, while domestic sales in Thailand are mainly retail. Therefore, it was argued that the dumping margin should be calculated on the basis of bulk sales only. As none of the Chinese exporting producers cooperated, no information was available as to the sales conditions, level of trade or packaging of Chinese export sales.
(44)
Moreover, as Indonesia was used as an analogue country, this argument was irrelevant. In any event, regardless of whether retail sales were included or not, the comparison resulted in all cases in significant dumping margins as shown in recital 47.
(45)
Furthermore, the Commission calculated dumping margins on the basis of the normal value established in the analogue country. The comparison resulted in significant dumping margins as shown in recital 47.
(46)
The Commission compared the weighted average normal value with the weighted average export price in accordance with Article 2(11) and (12) of the basic Regulation. Given the lack of cooperation of Chinese exporting producers, the product types exported from China could not be determined. Therefore, a comparison per product type was not possible. Instead, the comparison had to be based on the statistical data of the export price as explained in recitals 39 and 40.
(47)
On this basis, the weighted average dumping margin expressed as a percentage of the CIF Union frontier price was over 25 % in all cases.
3. Development of imports should measures be repealed
(a) Preliminary remark
(48)
Further to the finding of the existence of dumping during the review investigation period, the likelihood of continuation of dumping should measures be repealed was investigated and the following elements were analysed: volume and prices of dumped imports from China, production capacity and spare capacity in China; the attractiveness of the Union market in relation to imports from China.
(b) Volume and prices of dumped imports from China
(49)
Despite the measures in place, the volume of imports from China increased during the period considered by 65 %, with a corresponding increase in market share of 68 % as established in recital 81. However, despite this increase in relative terms, Chinese import volumes and market share in absolute terms remained low during the whole period considered.
(50)
Given the non-cooperation from the Chinese exporting producers, import prices were established on the basis of Eurostat. Average import prices from China decreased continuously from FY2010/2011 until the review investigation period and overall by 20 % over the period considered as established in recital 84 and they were found to be dumped during the review investigation period. It was also established that they would undercut the Union industry sales price on average by more than 10 % if considered without anti-dumping duties.
(c) Production capacity and spare capacity in China
(51)
Production capacity and spare capacity in China were established on the basis of the information provided by the applicant. As these data were not publicly available, the Commission crosschecked them with other publicly available sources, including press articles placed in the file open for inspection by interested parties. On this basis, China is the world's largest MSG producing country with an annual production capacity and annual production which increased during the period considered. In 2012, the production capacity of MSG was in the region of 3,5 to 4 million tonnes while the production of MSG was in the region of 2,5 to 3 million tonnes. Thus, in 2012 spare production capacity was in the region of 600 000-900 000 tonnes.
(52)
According to the same source, MSG production capacity and production in China will grow even further until 2017, as the demand of MSG in China is rising.
(53)
In 2011, the Chinese Government through the Ministry of Industry and Information Technology of China (MIIT) launched a general policy to eliminate old and inefficient plant technology which concerned 19 key industries in China, including MSG. The result has been a significant decline in the number of MSG producers in China. On this basis, one interested party claimed that capacity had likely not increased in China. The investigation has showed on the basis of the information contained in the request and press articles that larger companies have increased their capacity. As a result MSG production capacity in China overall increased and the argument from the party concerned should therefore be rejected.
(54)
Moreover, based on the information provided by the applicant, the inventory of MSG in China has consistently grown in recent years and was more than twice as large as the Union consumption during the review investigation period. One interested party claimed that, as the information on the alleged excess inventory has not been made available in the non-confidential file, it would not be verifiable for the interested parties and should not be taken into account. Moreover, it was claimed that the excess inventory looks unlikely in view of the reduction of capacities by the Chinese government. In this regard, it should be noted that the interested party concerned did not provide any evidence substantiating this claim. Moreover, as already explained in recital 27, no Chinese exporting producer cooperated with the investigation. Therefore, use of facts available had to be made in accordance with Article 18 of the basic Regulation. In addition, under Article 19(3) of the basic Regulation, the Commission may disregard information submitted in confidence in case no meaningful non-confidential summary is provided, but the non-submission of such summary does not lead to the automatic rejection of the information provided in confidence. While not all elements contained in the request could be cross-checked, including the information provided on Chinese inventories, in this case, the information provided was nonetheless considered as reasonable and correct, as it followed the same direction as the information provided by the applicant that could be crosschecked. Furthermore, given that the overall production capacity in China increased as described in recital 51, the excess inventory was not the only element to support the conclusion that Chinese exporting producers possess significant spare capacity. Moreover, the Commission, wherever possible, cross-checked with other available sources such as press articles and only used the information when it was satisfied that it was reasonable and sufficiently reliable. Therefore, this argument should be dismissed.
(55)
Following disclosure, the same interested party claimed that the Commission would not have based its findings on facts as required by Article 11(3) of the WTO Anti-Dumping Agreement (10) but merely on presumptions. This party reiterated its claims regarding the alleged capacity reduction and the spare capacity in China.
(56)
As mentioned above in recital 27, none of the Chinese exporting producers cooperated in the investigation and therefore the Commission had to base its findings on facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation. As also described above in recitals 29 and 51, the information used was mainly the one provided by the applicant in its application for the request, duly cross checked whenever possible. As this was the only reliable information available, the claim that findings were based on mere presumptions was rejected.
(57)
The information provided by the interested party concerned was also considered. However, as regards the available capacity and spare capacity in China, the interested party concerned provided contradictory information. For example, contrary to what that party claimed, the evidence annexed to its submissions showed an increase of MSG capacity in China rather than a decrease. This is in line with the findings of the Commission as set out in recital 53 above. That party's claim that the overall capacity in China would likely decrease was therefore rejected.
(58)
It is therefore concluded that Chinese exporting producers have significant spare capacity which is likely to be used for substantial additional exports to the Union, as explained below in recitals 61 and 62, should the anti-dumping measures lapse.
(d) Attractiveness of the Union market
(59)
During the period considered, due to the measures in place, the Union market represented only a minor part of the Chinese exports. One interested party claimed that the Union would not be an attractive market for Chinese exporting producers as the demand for MSG in Asia and other emerging economies including China is expected to increase. This party further alleged that given that price levels from China to other third countries would be on average higher or similar to Chinese export price levels to the Union, the Chinese exporting producers would not have any incentive to increase their exports to the Union market.
(60)
While the investigation found that Chinese export prices to third countries were on average slightly higher than the export prices to the Union, this may well be due to the fact that Chinese exporting producers decreased their export prices to the Union due to the anti-dumping duties in place. Therefore, it does not necessarily give an indication of the possible level of prices should the measures be allowed to lapse. To the contrary, given the level of the anti-dumping duties in place, Chinese exporting producers would be able to raise their export prices, while still remaining at dumped levels and undercutting the Union industry's sales prices.
(61)
Even if the domestic consumption in China and the consumption in the rest of Asia and other emerging markets are expected to grow, the level of the production overcapacity in China suggests a strong incentive to find alternative markets to absorb this overcapacity.
(62)
The Commission also took into consideration the possible imposition of measures against Chinese MSG exports to the United States of America (‘the US’) following on-going parallel anti-dumping and anti-subsidy investigations conducted by the US authorities against China concerning the same product. The US authorities indeed imposed definitive anti-dumping measures on 26 November 2014. Four Chinese exporting producers were assigned individual rates, set at 20,09 %, while the residual duty was set at 39,03 %. Consequently, the access to the US market for Chinese exports is likely to be reduced and large quantities of Chinese MSG can likely be re-directed to the Union market, in particular should the measures in the Union be allowed to lapse at the same time. In this regard, it should be noted that in 2013 around 26 600 tonnes of MSG from China were exported to the US, which corresponded to a significant part of the Union consumption during the review investigation period.
(63)
Moreover, the Union industry's average price and the Indonesian exporting producers' average import price in the Union as established in the parallel investigation as mentioned in recitals 61 and 80 of the provisional regulation were both higher when compared to the Chinese average import prices to the Union without anti-dumping duties and to the Chinese average import prices to other third countries. This analysis, given the non-cooperation of the Chinese exporting producers, was based on the information available, i.e. Chinese export data base. The pricing behaviour of Chinese exporters indicated that, should the anti-dumping measures be allowed to lapse, the Union would be an attractive market for Chinese exporters, as they would indeed be able to raise their export prices to the Union.
(64)
The increasing market share of the Chinese imports, despite the measures in force, also showed that the Chinese exporting producers continued to be interested in the Union market. The Union market for MSG remains indeed attractive for Chinese exports, based on the observed price levels. This interest will likely increase should the measure be repealed.
(65)
Following disclosure, the above mentioned interested party reiterated its claims regarding the increasing domestic demand for MSG in China, the low export volumes from China to the Union, its market share and the higher prices of Chinese MSG to the other third countries compared to the Union. This party claimed that these elements had not been taken into consideration in the Commission's analysis.
(66)
Firstly, the claim that that the development of Chinese production capacity and spare capacity, the increasing domestic demand for MSG in China, the low export volumes from China to the Union, its market share as described in recital 49 and Chinese price levels to the Union and other third countries were not taken into consideration is not founded. These elements were indeed analysed as shown above in recitals 49 to 64 and the relevant conclusions were disclosed to the interested parties. Secondly, the party concerned did not provide any new evidence to support its allegations in addition to the elements established by the Commission during the investigation.
(67)
Finally, the party concerned objected to the Commission's assessment in recital 62 that Chinese exports could be re-directed from the US to the Union due to the anti-dumping measures imposed by the US authorities with regard to exports of MSG from China to the US.
(68)
However as already explained in recital 62 it is noted that should the measures in the Union be allowed to lapse, given the anti-dumping measures imposed on Chinese MSG exports to the US, it is likely that the Chinese exports will be re-directed to the Union market.
(69)
Therefore the party's claims in this regard had to be rejected.
4. Conclusion of the likelihood of continuation of dumping
(70)
The foregoing analysis demonstrated that Chinese imports continued to enter the Union market at dumped prices with significant dumping margins. In view of the findings on the significant spare production capacity available in China and the likelihood that exports would be re-directed to the Union market in significant quantities and at dumped prices, the Commission concluded that there is a strong likelihood of continuation of dumping should the measures be removed.
D. DEFINITION OF THE UNION INDUSTRY
(71)
The like product was manufactured by one Union producer during the review investigation period. It constitutes the ‘Union industry’ within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
(72)
As the Union industry is constituted of only one producer all figures related to sensitive data had to be indexed or given in a range for reasons of confidentiality.
E. SITUATION ON THE UNION MARKET
1. Union consumption
(73)
The Commission established the Union consumption by adding the Union industry's sales on the Union market to the imports from China and other third countries, based on Eurostat, and data provided by the Indonesian exporting producers subject to the parallel anti-dumping investigation mentioned in recital 7.
(74)
One interested party claimed that the relevant CN codes in Eurostat also cover other products than the product concerned and the import volume from China may therefore include glutamic acid and its salts. However, as the import data was extracted from Eurostat on TARIC (integrated tariff of the European Union) code level, it only covered the product concerned and this claim was thus rejected.
(75)
The same interested party claimed that not all MSG produced in China and exported to the Union had the purity grade required in the Union for food additives and questioned whether this was accordingly reflected in the import volumes from China. As established in recital 22 all types of MSG irrespective of their purity levels fall within the scope of the current investigation and therefore this claim was rejected.
(76)
On this basis, Union consumption developed as follows:
Table 1
Union consumption (tonnes)
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Index (FY2010/FY2011 = 100)
100
87
93
98
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(77)
Union consumption decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012, and slightly increased again in FY2012/2013 and the review investigation period. Overall, consumption decreased by 2 % during the period considered. The decrease in consumption between FY2010/2011 and FY2011/2012 was mainly due to a decrease in the sales of the Union industry on the Union market resulting from a decrease in production in the same period (see recital 100). Total imports remained at similar levels in the same period. The increase in consumption in FY2012/2013 is almost exclusively due to an increase in total imports, as sales of the Union industry remained broadly at the same level. Finally, during the review investigation period, while the Union industry's sales decreased again, import volumes increased considerably, notably from Indonesia (see recital 88).
(78)
One interested party claimed that the description of the development in consumption would be incomplete as it did not take into consideration that Vietnamese imports of MSG were replaced by Indonesian imports and that users, as a consequence, no longer anticipated further price increases and reduced their inventories. While it is true that imports of MSG from other third countries included from Vietnam decreased during the period considered and those of Indonesia increased, this does not affect the development of the overall consumption in the Union as such. Likewise, the effects of any developments in import flows and the possible response of economic operators such as users to these developments, have no bearing on the development of consumption as such. This argument was therefore rejected.
2. Imports from the country concerned
(a) Volume and market share of imports from the country concerned
(79)
The volume and market share of imports from China were established on the basis of Eurostat and data provided by the Indonesian exporting producers subject to the parallel anti-dumping investigation mentioned in recital 7.
(80)
The import volume into the Union from the country concerned and market share developed as follows:
Table 2
Import volume and market share
Country
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
China
Volume (tonnes)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Market share Index
100
57
136
168
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(81)
Import volumes from China decreased from FY2010/2011 to FY2011/2012, but increased substantially in FY2012/2013 and again during the review investigation period. Overall, import volume from China went up by 65 % during the period considered. The corresponding market share showed a similar trend, namely it decreased first between FY2010/2011 and FY2011/2012 and then increased substantially up to the review investigation period. Overall, market share increased by 68 % during the period considered. Despite these increases in relative terms, both volume and market share of Chinese imports in absolute terms remained at low levels during the period considered.
(b) Prices of imports from the country concerned and price undercutting
(82)
Import prices were established on the basis of Eurostat.
(83)
The table below shows the average price of imports from China:
Table 3
Import prices
Country
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
China
Average price (EUR/tonne) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Average import prices from China decreased continuously from FY2010/2011 and the review investigation period and overall by 20 % over the period considered.
(85)
The Commission determined the price undercutting during the review investigation period by comparing:
-
the weighted average sales prices of the Union industry charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level, and
-
the export price established on the basis of the import statistics available to the Commission, namely Eurostat, calculated on a weighted average basis, with appropriate adjustments by adding customs duties, anti-dumping duties and post-importation costs.
(86)
The result of the comparison showed no undercutting of the Union industry's prices by the imports from China on the Union market. However, when discounting the effect of the anti-dumping duties, the undercutting margin reached a level of more than 10 %.
3. Imports from Indonesia
(a) Volume and market share of imports from Indonesia
(87)
The Commission established the volume of imports from Indonesia on the basis of Eurostat and data provided by the Indonesian exporting producers in the parallel investigation mentioned in recital 7.
(88)
The imports into the Union from Indonesia and market share developed as follows:
Table 4
Import volume and market share
Country
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Indonesia
Volume (tonnes)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Market share Index
100
126
227
287
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(89)
Import volumes from Indonesia almost tripled over the period considered. They increased continuously and significantly, by 182 % from 8 638 tonnes in FY2010/2011 to 24 385 tonnes in the review investigation period.
(90)
The corresponding market share almost tripled over the period considered. It increased by 187 %, despite the overall decrease in consumption (- 2 %).
(b) Prices of the imports from Indonesia
(91)
The Commission established the prices of imports on the basis of Eurostat and data provided by the sampled Indonesian exporting producers in the parallel on-going investigation mentioned in recital 7.
(92)
The average import price into the Union from Indonesia developed as follows:
Table 5
Import price
Country
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Indonesia
Average price (EUR/tonne)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(93)
The average import price of MSG from Indonesia slightly increased between FY2010/2011 and FY2011/2012 before decreasing in FY2012/2013 and even further in the review investigation period. The average import prices of MSG from Indonesia overall decreased by 8 % during the period considered.
4. Imports from other third countries not subject to measures
(94)
The volume, market share and prices of imports from other third countries developed as follows:
Table 6
Imports from other third countries
Country
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Brazil
Volume (tonnes)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Market share Index
100
48
49
39
Average price (EUR/tonne)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korea, Republic of
Volume (tonnes)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Market share Index
100
198
79
65
Average price (EUR/tonne)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volume (tonnes)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Market share Index
100
121
34
14
Average price (EUR/tonne)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Other third countries
Volume (tonnes)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Market share Index
100
79
52
45
Average price (EUR/tonne)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Total other third countries
Volume (tonnes)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Market share Index
100
110
45
29
Average price (EUR/tonne)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(95)
Import volumes from other third countries overall decreased from 10 268 tonnes in FY2010/2011 to 2 894 tonnes in the review investigation period, that is by 72 % over the period considered. The corresponding market share decreased by 71 % in the same period. In the review investigation period, the market share of other third countries' imports represented only around one fourth of its level in FY2010/2011. Overall, the prices of third countries' imports increased by 10 % during the period considered.
(96)
An interested party claimed that total imports including those from China and Indonesia have remained stable over the period considered.
(97)
This allegation was in contradiction with the available statistics on which the findings of the investigation are based as shown in Table 7 below. Indeed, total imports in the Union increased by 46 % during the period considered. The claim was therefore rejected.
(98)
Total imports, including China and Indonesia, developed as follows:
Table 7
Total Imports
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Total imports
Volume (tonnes)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Source: Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
5. Economic situation of the Union industry
(99)
In accordance with Article 3(5) of the basic Regulation, the Commission examined all economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry.
(a) Production, production capacity and capacity utilisation
(100)
The total Union production, production capacity and capacity utilisation developed over the period considered as follows:
Table 8
Production, production capacity and capacity utilisation
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Production volume
Index
100
95
107
91
Production capacity
Index
100
100
100
100
Capacity utilisation
Index
100
95
107
91
Source: questionnaire reply.
(101)
Production fluctuated during the period considered. While it decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012, it increased between FY2011/2012 and FY2012/2013 and reached the lowest levels during the review investigation period. The investigation showed that the fluctuations were mainly caused by the maintenance shutdowns that the Union industry undertook every 15 months and by the poor weather conditions during the winter of 2010/2011, disrupting the supply of one of the main raw materials (ammonia). During the review investigation period, the maintenance shutdown was prolonged in an attempt to lower the high inventories. Overall, the production volume decreased by 9 % during the period considered.
(102)
One party claimed that production volume and capacity utilization decreased only after having increased substantially in the period before the period considered. On this basis the party argued that the decreasing trend of these factors does therefore not show injury. In establishing trends of the various injury indicators, the Commission based its assessment on the period considered which was determined at the initiation of the investigation. The period considered consists of the review investigation period and the three preceding financial years which corresponds to consistent practice. The mere fact that certain injury indicators show higher values prior to the period considered is insufficient reason to deviate from this practice. Therefore, only the trends during the period considered can be taken into account. This claim was therefore rejected.
(103)
The production capacity remained overall stable in the period considered.
(104)
As a result of the decrease in production volume and stable production capacity, the capacity utilisation developed in line with the production volume, namely it first decreased in FY2011/2012, then increased in FY2012/13 and decreased again in the review investigation period. Overall, capacity utilisation decreased by 9 % over the period considered, in line with the decrease in production volume.
(b) Sales volume and market share
(105)
The Union industry's sales volume and market share in the Union developed over the period considered as follows:
Table 9
Sales volume and market share
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Sales volume in the Union Index
100
84
85
83
Market share
Index
100
96
91
85
Source: questionnaire replies, Eurostat and questionnaire replies/data provided by the Indonesian exporting producers.
(106)
Sales volume of MSG by the Union industry decreased by 17 % over the period considered. Sales volume dropped mostly between FY2010/2011 and FY2011/2012, while in the following years it remained relatively stable. The drop in sales volume, together with the parallel decrease in consumption and increase in imports mainly from Indonesia led to a decrease in market share of the Union industry by overall around 15 % during the period considered. The market share of the Union industry decreased by 4 % between FY2010/2011 and FY2011/2012, coinciding with an increase in market shares of Indonesian and Chinese imports in the same period. Between FY2012/2013 and the review investigation period, the market shares of the Union industry continued to steadily decrease, while import volumes and market shares from Indonesia substantially increased. Likewise, imports and market share from China increased during the period considered, albeit remained at low levels throughout this period.
(c) Growth
(107)
While Union consumption decreased by 2 % over the period considered, the sales volume of the Union industry decreased by 17 %, which translated in a loss of market share of 15 %.
(d) Employment and productivity
(108)
Employment and productivity developed over the period considered as follows:
Table 10
Employment and productivity
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Number of employees
Index
100
103
107
108
Productivity (unit/employee)
Index
100
92
100
85
Source: questionnaire reply.
(109)
Employment of the Union industry continuously increased and overall by 8 % in the period considered. This increase was mainly due to the integration of a former affiliated company in 2011 and the expansion of the Union industry's maintenance department.
(110)
Productivity decreased due to the combination of an increase in employment and the decrease in production as shown in Table 8 in recital 100.
6. Magnitude of the dumping margin and recovery from past dumping
(111)
The dumping margin established for China was well above the de minimis level, while the import volume from China remained low throughout the period considered. However, should measures be repealed, the impact of the actual dumping margins on the Union industry would be significant given the increasing volume and decreasing prices of imports from China and the expected development of Chinese imports should measures be allowed to lapse. In parallel, in the anti-dumping investigation concerning imports of MSG from Indonesia, mentioned in recital 7, substantial dumping margins were established for the cooperating exporting producers from Indonesia, which increased substantially their market share in the Union market during the period considered.
(112)
The Union industry was still in a recovery process from the effects of past injurious dumping of imports of MSG originating in China, as mentioned in recital 124. As dumped imports from Indonesia increased significantly during the period considered and were found to have caused material injury to the Union industry (12), it could be concluded that this recovery process was reversed.
(a) Prices and factors affecting prices
(113)
The average sales prices of the Union industry to unrelated customers in the Union developed over the period considered as follows:
Table 11
Average sales prices
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Average unit selling price in the Union (EUR/tonne)
Index
100
107
101
97
Unit cost of production (EUR/tonne)
Index
100
120
124
130
Source: questionnaire reply.
(114)
The Union industry's average unit selling price to unrelated customers in the Union decreased by 3 % over the period considered. It first increased by 7 % between FY2010/2011 and FY2011/2012, but continuously decreased since then until the review investigation period. The increase in price between FY2010/2011 and FY2011/2012 can be seen as a consequence of the cost increases during the same period, albeit the cost increase was more pronounced than the increase in prices. At the same time Indonesian imports increased and exercised significant price pressure on the Union industry. As a consequence, prices of the Union industry decreased by 6 % between FY2011/2012 and FY2012/2013 and further 4 % between FY2012/2013 and the review investigation period.
(115)
Unit cost of production increased over the period considered by 30 %. There was a continuous increase starting in FY2011/2012 which was mainly due to an increase in the raw material and labour costs. As mentioned above, this cost increase could not be captured by an equivalent price increase due to the price pressure of the dumped imports from Indonesia.
(116)
One interested party requested the Commission to investigate whether the potential inclusion of by-products in the cost of production of the Union industry may have artificially increased the Union industry's average cost of production. The investigation established that the by-products were correctly allocated and did not in any way distort the injury picture. This claim was therefore rejected.
(b) Labour costs
(117)
The average labour costs of the Union industry developed over the period considered as follows:
Table 12
Average labour costs per employee
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Average labour costs per employee (EUR)
Index
100
117
125
124
Source: questionnaire reply.
(118)
The average labour costs per employee increased by 24 %. This could be mainly explained by increasing efforts of the Union industry to improve the performance of its workers and staff in order to optimize the production process.
(c) Inventories
(119)
Stock levels of the Union producer developed over the period considered as follows:
Table 13
Inventories
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Closing stocks
Index
100
82
164
143
Closing stocks as a percentage of production
Index
100
86
153
156
Source: questionnaire reply.
(120)
Overall closing stocks increased by 43 % over the period considered. From FY2010/2011 to FY2011/2012 the closing stocks decreased following a decrease in production volume and an increase in export sales volume. From FY2011/2012 to FY2012/2013 stocks increased due to an increase in production while sales of the Union industry on the Union market remained almost stable. From FY2012/2013 to the review investigation period closing stocks decreased again mainly because of a decision to decrease production in an attempt to reduce the high stocks levels.
(121)
Closing stocks as a percentage of production decreased between FY2010/2011 and FY2011/2012 but almost doubled between FY2011/2012 and FY2012/2013. They further increased between FY2012/2013 and the review investigation period. Overall they increased by 56 % during the period considered. The increase in FY2012/2013 and in the review investigation period has to be seen in the light of increasing volumes of dumped imports from Indonesia, while Union sales remained almost stable during the same period.
(d) Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
(122)
Profitability, cash flow, investments and return on investments of the Union producer developed over the period considered as follows:
Table 14
Profitability, cash flow, investments and return on investments
FY2010/2011
FY2011/2012
FY2012/2013
Review investigation period
Profitability of sales in the Union to unrelated customers (% of sales turnover)
Index
100
30
- 31
- 80
Cash flow (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investments (EUR)
Index
100
182
143
197
Return on investments
Index
100
14
- 61
- 110
Source: questionnaire reply.
(123)
The Commission established the profitability of the Union industry by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product to unrelated customers in the Union as a percentage of the turnover of those sales. In FY2010/2011 and FY2011/2012 profitability decreased significantly, but still remained positive. As of FY2012/2013 profitability turned negative. It decreased even further in the review investigation period. Overall the profitability decreased by 180 % during the period considered. This development was mainly due to the price pressure of the Indonesian imports which entered into the Union at dumped prices and did not allow the Union industry to set their prices in line with the cost increase. The net cash flow is the Union industry's ability to self-finance their activities. The net cash flow showed the same trend as profitability that is a continuous decrease over the period considered with negative results as from FY2012/2013. This trend was accentuated in the review investigation period. Overall net cash flow decreased by 119 % over the period considered.
(124)
The investments increased by 97 % over the period considered. They mainly represented investments necessary for maintenance and compliance with legal safety requirements. While the Union industry was still recovering from past dumping by Chinese exporting producers prior to the period considered, it started to improve its situation and was profitable at the beginning of the period considered until FY2011/2012. Under these circumstances a number of investments that could no longer be postponed were made which explains the significant increase of investment levels in the FY2011/2012 and the subsequent years.
(125)
The return on investments is the profit in percentage of the net book value of investments. As with the other financial indicators, the return on investment from the production and sale of the like product was negative as from FY2012/2013, reflecting the negative trend in profitability. Overall, return on investments decreased by 210 % over the period considered.
(126)
Taking into account the decreasing profitability and decreasing cash flow, the company's ability to raise capital was also negatively affected.
(e) Conclusion on injury
(127)
Almost all main injury indicators showed a negative trend. Thus, production volume and capacity utilisation decreased by around 9 % and sales volume by 17 % during the period considered. In an attempt to offset the losses in sales volume and market share, the Union industry average prices decreased by 3 % during the period considered, while costs of production increased by 30 % in parallel. As a consequence profitability, which was positive at the beginning of the period considered, decreased and became negative in FY2012/2013 and continued to decrease in the review investigation period. Similar negative trends could be observed for net cash flow as well as for return on investments.
(128)
Employment increased by 8 % over the period considered. The increase over the period considered can be explained by the integration of a former affiliated company in 2011 and the expansion of the Union industry's maintenance department. Investments also showed a positive trend. They were mainly linked to prevention measures and security requirements, but not to any capacity increase. These positive trends did not therefore preclude the existence of injury.
(129)
One interested party claimed that a negative trend in only some of the injury indicators is not sufficient to conclude that there is material injury. Article 3(5) of the basic Regulation does not require that all injury indicators show a negative trend, but the situation of the Union industry has to be analysed by assessing the development of all injury indicators as a whole. In the present case, almost all injury indicators showed a negative trend, including main indicators such as sales and production volume, market share, average sales prices and profitability.
(130)
On the basis of the above, the Commission concluded that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation.
F. LIKELIHOOD OF RECURRENCE OR CONTINUATION OF INJURY
1. Preliminary remark
(131)
As shown in recitals 99 to 130, the Union industry suffered material injury during the review investigation period. During the whole period considered, Chinese imports were only present on the Union market in limited quantities, while import volume and market share from Indonesia almost tripled during the same period. In the parallel investigation concerning imports of MSG from Indonesia mentioned in recital 7, it was concluded that imports from Indonesia were dumped and caused material injury to the Union industry, while imports from China, given their low volume and price levels, did not contribute to this injury (13). At the same time, as outlined in recitals 48 and 70, the investigation has shown that the Chinese imports were made at dumped price levels during the review investigation period and there was a likelihood of continuation of dumping should the measures be allowed to lapse.
2. Impact of the projected volume of imports from China and price effects in case of repeal of measures
(132)
The Commission assessed the likelihood of recurrence of injury if the measures currently in force were allowed to lapse, namely the potential impact of the Chinese imports on the Union market and on the Union industry, pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
(133)
This analysis focussed on the spare capacity of the Chinese exporting producers, the attractiveness of the Union market, the pricing behaviour of the Chinese producers in the Union. Finally, the anti-dumping measures imposed on imports of MSG from Indonesia were also taken into account.
(134)
As established in recital 51, total spare capacity of MSG in China was estimated at around 600 000-900 000 tonnes in 2012. This amount exceeded largely the total Union consumption of MSG during the same period.
(135)
It can be reasonably expected that, as a consequence of the attractiveness of the Union market described in recitals 59-64, should measures be repealed, at least part of this spare capacity will, in all likelihood, be redirected to the Union market.
(136)
As mentioned above in recital 50, Chinese import prices without anti-dumping duties would undercut the Union sales prices by more than 10 % on average. They would also be lower than the Indonesian import prices. On this basis, it was concluded that, in the absence of measures, Chinese exporting producers will likely increase the price pressure on the Union market, thus worsening the material injury suffered by the Union industry. In this respect, it has to be recalled that the parallel anti-dumping investigation showed that Imports from Indonesia exerted a price pressure on the Union market so that the Union industry could not raise its prices in line with the increase in its cost, but, to the contrary had to decrease its prices over the period considered.
(137)
As outlined in recital 60, Chinese import prices may increase should measures be allowed to lapse. However, taking into consideration the significant undercutting margins established when deducting the anti-dumping duties, even if Chinese import prices indeed increased there is therefore a margin allowing Chinese exporters to keep import price levels below the Union industry's price levels, which will very likely allow them to gain further market shares in the Union market. Should this occur, the Union industry would face an immediate drop in its sales and sales prices.
(138)
Finally, in view of the parallel investigation against Indonesia and the corresponding measures against imports of MSG from this country, the Union industry is expected to be able to recover from the material injury suffered. This recovery process would be jeopardised should the imports from China resume in substantial quantities and at dumped prices, as a result of the measures being allowed to lapse.
3. Comments received after disclosure
(139)
Following disclosure, one interested party claimed that the maintenance of the measures would not enhance the situation of the Union producer as the deterioration of its situation would mainly be caused by factors other than imports of MSG from China. That party argued that these factors would be in particular the impact of the Union industry's investment policy on its profitability, the increase in labour costs and the allegedly inefficient use of resources. It was claimed that the effect of these factors had not been sufficiently taken into consideration when assessing the Union industry's overall situation.
(140)
It should be noted that the interested party in question did not provide any new information or evidence in support of these allegations.
(141)
As regards the investments made by the Union industry, this party did not explain to what extent these investments could have had an impact on their profitability. As described in recital 124, the investments made by the Union industry were based on reasonable business decisions and cannot be considered undue. Moreover, investment costs are depreciated over time and, as such, did not have any significant impact on the Union industry's profitability.
(142)
With regard to the increase in labour costs, while precise figures cannot be given for reasons of confidentiality, the investigation has showed that the impact of this increase on the total cost of production was not significant.
(143)
As to the inefficient use of resources, the party failed to specify the nature of the alleged inefficiencies and the investigation did not bring to light any potential inefficiency of the Union industry.
(144)
On these grounds these claims were rejected.
4. Conclusion
(145)
In view of the findings of the investigation, namely the spare capacity, the attractiveness of the Union market and the expected price levels of Chinese imports, it is considered that the repeal of the measures would in all likelihood lead to a recurrence of injury and further deteriorate the injurious situation of the Union industry due to the likely increase of Chinese imports at dumped prices undercutting the Union industry's sales prices.
G. UNION INTEREST
(146)
In accordance with Article 21 of the basic Regulation, the Commission examined whether maintaining the existing anti-dumping measures against China would be against the interest of the Union as a whole. The determination of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved, including those of the Union industry, importers and users.
(147)
All interested parties were given the opportunity to make their views known pursuant to Article 21(2) of the basic Regulation.
(148)
On this basis the Commission examined whether, despite the conclusions on the likelihood of continuation of dumping and injury, compelling reasons existed which would lead to the conclusion that it was not in the Union interest to maintain the existing measures.
1. Interest of the Union industry
(149)
The investigation established that the Union industry suffered material injury during the review investigation period. As mentioned in recital 131 the material injury was caused by the dumped imports from Indonesia. The investigation also established that there was a likelihood of recurrence of material injury should measures against Chinese imports be allowed to lapse. In particular, the expected recovery of the Union industry from the injury suffered due to the imports from Indonesia due to the anti-dumping measures imposed against this country is likely to be jeopardised should Chinese imports of MSG resume on the Union market at dumped prices.
(150)
Should measures be maintained it is expected that the Union industry will be able to fully benefit from the effects of the measures imposed in the context of the parallel investigation concerning imports of MSG from Indonesia, namely it will recover from the material injury suffered. Eventually it should be able to improve its profitability.
(151)
It was therefore concluded that maintaining the measures in force against China would be in the interest of the Union industry.
2. Interest of importers/traders
(152)
Fourteen companies came forward following the publication of the Notice of Initiation. However, none of these companies imported MSG from China into the Union during the review investigation period.
(153)
One trader in the Union involved in the resale of MSG inside and outside the Union made itself known during the investigation as user. This trader purchased MSG mainly from the Union industry, but also from importers. The trader did not purchase any MSG of Chinese origin, but of Indonesian and other third countries' origin. The trader's MSG-related activity was marginal as compared to its total activity. On these grounds it was considered that the measures in force on imports of MSG from China did not have any significant adverse effect on this trader's situation.
3. Interest of users
(154)
Users are mainly active in the ‘food and beverage’ sector, using MSG in the production of spice mixes, soups and ready-made foods. MSG is also used in specific ‘non-food’ applications, for instance in the production of detergents.
(155)
Thirty-three companies came forward and received a questionnaire. Five companies cooperated in the investigation by submitting a questionnaire reply. Four of them were active in the food and beverage sector and one in the non-food sector. Two of the cooperating companies, one operating in the ‘food and beverage’ sector and the second producing detergents, were verified on-the-spot.
(a) Food and beverage sector
(156)
The investigation showed that, on average, MSG represented around 5 % of the total cost of the products incorporating MSG manufactured by the cooperating companies which provided the necessary data.
(157)
Out of the four cooperating users only one imported MSG from China. This cooperating company purchased MSG from the Union industry and imported around 40 % of its total MSG purchases from China. The activity linked to products incorporating MSG represented around one third of its total activity. During the review investigation period the company was found to be profitable.
(158)
The other three companies did not import MSG from China during the review investigation period. Of these, two companies had a relatively insignificant MSG-related activity as compared to their overall activity. In addition, on the basis of the information provided, these two companies were profitable during the review investigation period. Concerning the third company, although its activity linked to the products incorporating MSG represented around one third of its total activity, during the review investigation period the company was found to be profitable.
(b) Non-food sector
(159)
One of the cooperating companies used MSG to produce detergents. MSG represented between 15 and 20 % of the cost of production of these products. During the review investigation period the company purchased MSG mainly from the Union industry. It also imported MSG from other third countries but not from China. Only a minor part of its activity was devoted to the products incorporating MSG as compared to its total activity which was in addition found to realise positive profit margins of [5-10] % in the investigation period.
(160)
This interested party alleged that, given the EU regulatory framework which bans the use of phosphates and other phosphorus compounds (14) MSG is likely to be used in increased quantities to replace phosphates and other phosphorus compounds in the production of detergents. Therefore, it is expected that the demand of MSG in the Union will increase substantially and any anti-dumping duties on imports of MSG would have a detrimental effect on the development of this new market. In particular, the party argued that the level of the anti-dumping measures on imports of MSG from China in place would not allow Chinese imports to enter the Union market and that therefore, there would be a risk of lack of supply in the Union. This company claimed further that since measures are also in force against imports of MSG from Indonesia, there would also be a lack of alternative sources of supply.
(161)
This user further claimed that, given the expected increase in the MSG consumption the Union industry would benefit therefrom and also increase its sales volume on the Union market. On the other hand, the user claimed that the Union industry would not have enough capacity to supply the increased demand in the Union market.
(162)
However, at this stage it is difficult to predict how the new legal framework will impact the Union market and whether or to what extent it will boost the production of MSG-based detergents and thus have an effect on the MSG demand in the Union. The interested party also did not provide any evidence as to the extent to which an anti-dumping duty could have a detrimental effect. In this respect, it is noted that the aim of the anti-dumping duty is to restore a level playing field on the Union market. The investigation also revealed a number of alternative sources of supply, such as Brazil, Vietnam and Korea.
(163)
Further to disclosure, the same interested party reiterated its claim that the demand for MSG would significantly increase in the Union due to the ban of phosphates and that the Union industry would not be able to supply this increasing demand in the Union. However, the party in question did not provide any new information or evidence to substantiate the argument and therefore this claim was rejected.
(164)
Regarding the alternative sources of supply, in FY2010/2011 the market share of imports from other third countries was substantial and only decreased because of unfair priced imports from Indonesia. It is expected that the imposition of duties against imports of MSG from Indonesia in the parallel investigation should enable other third countries to recapture lost market shares in the Union. Should measures be repealed with regard to China, the expected effect of the anti-dumping duties against Indonesia would be jeopardised as imports from China are likely to penetrate the Union market in significantly increased quantities at dumped price levels undercutting the Union industry's sales prices in the Union market (as established above in recitals 149-151).
(165)
Following disclosure, the above mentioned interested party reiterated that there were no real alternative sources of supply as the producers in other third country markets belonged to the same group as the Union industry.
(166)
As mentioned in recitals 94 and 95 above, alternative sources of supply of MSG exist in several third countries, such as, inter alia, Brazil, Republic of Korea or Vietnam. In the review investigation period, the market share of imports from third countries other than China or Indonesia represented only one fourth of its level in FY2010/2011. Should measures be continued towards imports from China, there are no reasons why imports from other third countries could not cover at least partially the needs of the users of MSG, with a corresponding market share going back to or beyond its level of FY2010/2011. In addition, according to the information available which was available to parties in the non-confidential file, these alternative sources belong either to companies/groups of companies independent from Ajinomoto group or to this group. In any event, even if these alternative sources belonged to Ajinomoto group there is no indication that they would not supply the Union market at fair conditions. The argument should therefore be rejected.
(167)
The same party also alleged that the Union industry held a dominant position and that there would be a lack of competition on the Union market. It argued that maintaining the measures against Chinese MSG would even further reinforce the Union industry's position on the Union market.
(168)
The investigation clearly showed that the Union industry was unable to maintain its sales volume in the Union as it lost market share, notably to Indonesian imports. Furthermore, the Union industry was not able to increase its price levels in line with the increase in raw material costs, given the price pressure from the dumped imports from Indonesia, and suffered significant losses in the review investigation period. The Commission also noted that there is competition from imports originating in a number of other third countries, benefitting from free access to the Union market. On these grounds, there was insufficient evidence on any allegedly dominant position of the Union industry and the argument had to be rejected.
(169)
Following disclosure, the interested party in question claimed that it would not be in the Union interest that users in the Union would have to rely on the Union industry and that there should be sufficient alternative sources of supply. In support of this claim, the party concerned noted that the decrease in consumption between FY2010/2011 and FY2011/2012 was mainly due to a decrease of the Union industry production volume.
(170)
As mentioned above in recital 100, production decreased by 5 % between FY2010/2011 and FY2011/2012 while consumption decreased by 13 % in the same time (see recitals 76 and 78). In FY2011/2012, capacity utilisation was 5 % below its level in FY2010/2011 meaning there was a reserve of capacity in FY2011/2012. Production of the Union industry cannot therefore be considered as a factor having had an impact on the decrease in consumption in FY2011/2012. In any event, as expressed above in recital 166, there are alternative sources of supply in other third countries. The argument should therefore be dismissed.
(171)
On this basis, and in particular the fact that the measures against China did not appear to have had any significant adverse effect on the cooperating users, the Commission concluded that should the measures be maintained, the impact on the economic situation of these operators is likely not to be significant.
4. Interest of suppliers
(172)
Four Union suppliers of raw materials came forward and replied to the questionnaire. Their sales of raw materials to the Union industry represented only a small part of their total turnover. Two of these suppliers contested this conclusion claiming that the disappearance of the Union industry would have a significant impact on their business activity. These suppliers argued that the effect of a potential halt of Union MSG production would have a detrimental effect on their overall business, since the sugar plants cannot avoid producing a certain volume of sugar syrups and molasses, of which the Union industry is the main buyer. If sugar in these forms remains unsold, this would affect the overall efficiency of the plant in question.
(173)
These arguments were however not supported by any evidence and were therefore rejected.
5. Other arguments
(174)
One interested party claimed that the effects of the measures in force against China should be assessed cumulatively with the effects of the measures imposed on imports of MSG from Indonesia.
(175)
The impact of both measures on users was analysed in the context of the availability of alternative sources of supply. This analysis showed that a number of third countries had in fact the potential to export MSG to the Union. These third countries were indeed present on the Union market before Indonesian dumped imports entered the Union in increased quantities.
6. Conclusion on Union interest
(176)
In view of the above, the Commission concluded that there are no compelling reasons of Union interest against the maintenance of the current anti-dumping measures against China.
H. ANTI-DUMPING MEASURES
(177)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend that the existing measures be maintained. They were also granted a period to submit comments subsequent to that disclosure. The submissions and comments were duly taken into consideration where warranted.
(178)
It follows from the above that, as provided for by Article 11(2) of the basic Regulation, the anti-dumping measures applicable to imports of MSG originating in China, imposed by Regulation (EC) No 1187/2008 should be maintained.
(179)
A company may request the application of these individual anti-dumping duty rates if it changes subsequently the name of its entity. The request must be addressed to the Commission. The request must contain all the relevant information enabling to demonstrate that the change does not affect the right of the company to benefit from the duty rate which applies to it. If the change of name of the company does not affect its right to benefit from the duty rate which applies to it, a notice informing about the change of name will be published in the Official Journal of the European Union.
(180)
The Committee established by Article 15(1) of the basic Regulation did not deliver an opinion,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of monosodium glutamate currently falling within CN code ex 2922 42 00 (TARIC code 2922420010) and originating in the People's Republic of China.
2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the products described in paragraph 1, and manufactured by the companies listed below shall be as follows:
Company
AD duty rate (%)
TARIC additional code
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, and Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
All other companies
39,7
A999
3. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 21 January 2015.