NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1285/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem evropské politiky družicové navigace je poskytnout Unii dva systémy družicové navigace, systém vytvořený v rámci programu Galileo a systém EGNOS (dále jen „systémy“). Základem těchto systémů jsou programy Galileo a EGNOS. Obě infrastruktury sestávají z družic a sítě pozemních stanic.
(2)
Cílem programu Galileo je zřídit a provozovat první infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém vytvořený v rámci programu Galileo funguje nezávisle na ostatních stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie, jak zdůraznily Evropský parlament a Rada.
(3)
Cílem programu EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů stávajících globálních systémů družicové navigace (dále jen „GNSS“), ale i signálů z otevřené služby nabízené systémem, který vznikl v rámci programu Galileo, jakmile budou dostupné. Služby poskytované v rámci programu EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira.
(4)
Evropský parlament, Rada, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů programy Galileo a EGNOS trvale podporovaly.
(5)
Jelikož se programy Galileo a EGNOS nacházejí v pokročilém stadiu vývoje a přecházejí v systémy v provozní fázi, je nutné jim dát zvláštní právní nástroj k uspokojení jejich potřeb, a to především v oblasti správy a bezpečnosti, a který by odpovídal požadavku řádného finančního řízení a podporoval využívání systémů.
(6)
Systémy jsou infrastruktury zřízené jako transevropské sítě, jejichž využívání výrazně přesahuje hranice členských států. Kromě toho přispívají služby nabízené těmito systémy k různým ekonomickým a sociálním činnostem, včetně rozvoje transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur.
(7)
Programy Galileo a EGNOS jsou nástrojem průmyslové politiky a součástí strategie Evropa 2020, jak vyplývá ze sdělení Komise ze dne 17. listopadu 2010 nazvaného „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace - Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“. Hovoří se o nich i ve sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“. Tyto programy, jejichž celková hodnota byla odhadnuta na přibližně 130 miliard EUR pro období 2014-2034, přinášejí řadu výhod pro hospodářství a občany Unie.
(8)
Družicové navigační systémy rostoucí měrou využívá stále více hospodářských odvětví, zejména odvětví dopravy, telekomunikací, zemědělství a energetiky. Také veřejné orgány mohou využívat výhod spojených s těmito systémy, a to v různých oblastech, jako jsou tísňové služby, policejní činnost, řízení krizí či správa hranic. Rozvoj využití družicové navigace s sebou nese velké výhody pro hospodářství, společnost i životní prostředí. Tyto výhody lze rozdělit do tří hlavních kategorií: přímé výhody plynoucí z růstu trhu v oblasti vesmíru, přímé výhody plynoucí z růstu odběratelského trhu s aplikacemi a službami na základě GNSS a nepřímé výhody plynoucí z pronikání nových aplikací do jiných odvětví či z transferu technologií do jiných odvětví, díky čemuž vznikají nové tržní příležitosti v jiných odvětvích, v průmyslové oblasti dochází k růstu produktivity a veřejným přínosem je snižování znečištění či zvýšená úroveň bezpečnosti.
(9)
Unie by proto měla rozvoj aplikací a služeb založených na těchto systémech podporovat. Díky tomu budou moci občané Unie využívat výhod těchto systémů a důvěra veřejnosti v programy Galileo a EGNOS zůstane zachována. Vhodným nástrojem pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací týkajících se rozvoje aplikací založených na GNSS je Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont 2020“), zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (2). Nicméně velmi specifická dodavatelská část činností v oblasti výzkumu a vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na programy Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které usnadní rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit spuštění nebo provoz infrastruktury vznikající v rámci uvedených programů.
(10)
Vzhledem k stále většímu využívání družicové navigace v řadě oblastí činnosti by přerušení dodávky služeb mohlo moderní společnosti způsobit značné škody a přivodit ztráty mnoha hospodářským subjektům. Systémy družicové navigace jsou navíc z důvodu svého strategického rozsahu citlivou infrastrukturou, která by mohla být předmětem zneužití. Uvedené faktory mohou mít vliv na bezpečnost Unie, jejích členských států a občanů. Při navrhování, vývoji, zavádění a využívání infrastruktur vznikajících v rámci programů Galileo a EGNOS by proto měly být zohledněny požadavky na bezpečnost v souladu se standardními postupy.
(11)
Program Galileo zahrnuje definiční fázi, která již byla ukončena, fázi vývoje a ověřování, která by měla být ukončena v roce 2013, zaváděcí fázi, která byla zahájena v roce 2008 a měla by být dokončena v roce 2020, a fázi využívání, která by měla být postupně zahajována v období 2014-2015, aby byl systém funkční v roce 2020. První čtyři funkční družice byly zkonstruovány a uvedeny do provozu během fáze vývoje a ověřování, zatímco úplná konstelace družic by měla být dokončena během zaváděcí fáze a k dobudování by mělo dojít během fáze využívání. Obdobně by měla být budována a provozována i pozemní infrastruktura.
(12)
Program EGNOS je ve fázi využívání od chvíle, kdy byla v roce 2009 jeho otevřená služba prohlášena za funkční a kdy v březnu 2011 byla za funkční prohlášena jeho služba pro zajištění bezpečnosti života. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS může být s výhradou technických a finančních omezení a na základě mezinárodních dohod rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k jednotnému evropskému nebi, a zemí v rámci evropské politiky sousedství. Toto rozšíření do jiných oblastí světa by však nemělo být financováno z rozpočtových prostředků, které byly přiděleny na programy Galileo a EGNOS v souladu s nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (3), a nemělo by se jím zpozdit rozšíření pokrytí na celé území členských států zeměpisně umístěné v Evropě.
(13)
Původní profil služby pro zajištění bezpečnosti života poskytované v rámci programu Galileo, který byl stanoven nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (4), byl znovu upraven v zájmu zajištění interoperability s jinými systémy GNSS, schopnosti účinně reagovat na potřeby uživatelů služeb pro zajištění bezpečnosti života a v zájmu zjednodušení potřebné infrastruktury a snížení rizik a nákladů s ní spojených.
(14)
V zájmu co největšího rozšíření služby pro zajištění bezpečnosti života programu EGNOS by tato služba měla být přímým uživatelům poskytována bezplatně. Veřejná regulovaná služba (PRS) programu Galileo by v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) měla být poskytována bezplatně rovněž těmto odběratelům PRS: členským státům, Radě, Komisi, Evropské službě pro vnější činnost (ESVČ) a řádně zmocněným agenturám Unie. Bezplatnost by však neměla být vykládána tak, že jsou jí dotčena ustanovení o nákladech na fungování příslušného orgánu PRS, jež jsou obsažena v rozhodnutí č. 1104/2011/EU.
(15)
V zájmu optimalizace využití poskytovaných služeb by systémy, sítě a služby, které mají základ v programech Galileo a EGNOS, měly být, pokud možno, slučitelné a interoperabilní mezi sebou i s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita uvedena v určité mezinárodní smlouvě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie.
(16)
Vzhledem k tomu, že Unie zajišťuje v zásadě celé financování programů Galileo a EGNOS, je třeba stanovit, že Unie je vlastníkem veškerého hmotného nebo nehmotného majetku, který byl vytvořen nebo vyvinut v rámci těchto programů. Aby byla plně dodržena veškerá základní vlastnická práva, měly by být se stávajícími vlastníky uzavřeny patřičné dohody, a to zejména pokud jde o hlavní části infrastruktur a jejich bezpečnost. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unie by zejména měla mít možnost převést na třetí strany vlastnictví práv duševního vlastnictví vyplývajících z činnosti prováděné v rámci programů Galileo a EGNOS nebo jim udělit licenci k využívání těchto práv. V zájmu snazšího přijetí družicové navigace na trzích je třeba zajistit, aby třetí strany mohly optimálně využívat především práv duševního vlastnictví, která plynou z programů Galileo a EGNOS a náležejí Unii, a to včetně na socio-ekonomické úrovni.
(17)
Majetek vytvořený nebo vyvinutý mimo programy Galileo a EGNOS není dotčen ustanoveními o vlastnictví uvedenými v tomto nařízení. Takové prostředky ovšem častokrát mohou mít na provádění programů zásadní dopad. S cílem povzbudit vývoj nových technologií mimo programy Galileo a EGNOS by Komise měla vybízet třetí strany, aby příslušnému nehmotnému majetku věnovaly pozornost, a měla by, pokud by to bylo pro programy přínosné, vyjednat podmínky pro jeho odpovídající využívání.
(18)
Zaváděcí fáze a fáze využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS by měly být zcela financovány Unií. Nicméně v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6), by členské státy měly mít možnost poskytnout do programů Galileo a EGNOS dodatečné prostředky nebo věcné příspěvky na základě příslušných dohod, a financovat tak další prvky programů související s případnými konkrétními cíli dotčených členských států. Do programů by rovněž měly mít možnost přispívat třetí země a mezinárodní organizace.
(19)
K zajištění kontinuity a stability programů Galileo a EGNOS je na finanční plánovací období zapotřebí dostatečné a systematické financování, a to i vzhledem k evropskému rozměru těchto programů a jejich skutečnému přínosu pro Evropu. Rovněž by se měla pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 určit částka požadovaná na financování dokončení zaváděcí fáze programu Galileo a fáze využívání programů Galileo a EGNOS.
(20)
Nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 přiděluje na financování činností spojených s programy Galileo a EGNOS v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 částku v maximální výši 7 071,73 milionů EUR v běžných cenách. V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by celková částka měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesunovat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programů. Je třeba, aby činnosti v rámci programů Galileo a EGNOS zahrnovaly též ochranu systémů a jejich fungování, a to i při vypouštění družic. Příspěvek na náklady služeb, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na programy v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a s ohledem na celkovou částku stanovenou nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely zajištění údajů a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury. Toto nařízení stanoví finanční krytí pro další provádění programů Galileo a EGNOS, které má během ročního rozpočtového procesu představovat pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (7) (EU, Euratom) č. 1311/2013.
(21)
V tomto nařízení je třeba stanovit činnosti, na něž mají být poskytovány rozpočtové prostředky Unie vyčleněné na programy Galileo a EGNOS pro období 2014-2020. Tyto prostředky by měly být poskytnuty především na činnosti spojené se zaváděcí fází programu Galileo včetně řízení této fáze a dohledu nad ní a s využitím systému vytvořeného v rámci programu Galileo včetně předběžných a přípravných úkonů vztahujících se k fázi využívání tohoto programu a také na činnosti týkající se využití systému EGNOS. Rovněž by měly být poskytnuty na financování některých jiných činností nezbytných pro řízení a realizaci cílů programů Galileo a EGNOS, zejména podpory výzkumu a vývoje základních prvků, jako jsou sady čipů a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo včetně softwarových modulů sloužících jako vhodný prostředek k monitorování polohy a integrity. Tyto prvky představují rozhraní mezí službami poskytovanými infrastrukturou a odběratelskými aplikacemi a umožňují rozvoj aplikací v rámci různých hospodářských odvětví. Jejich rozvoj přispívá k maximalizaci socioekonomických přínosů, neboť umožňuje tržní uplatnění nabízených služeb. Komise každoročně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledované strategii řízení nákladů.
(22)
Je třeba zdůraznit, že odhadované investiční náklady a náklady na provoz systémů v období 2014 až 2020 nezohledňují nepředpokládané finanční závazky, které mohou Unii vzniknout, především ve spojení s režimem odpovědnosti vzhledem k poskytování služeb nebo k vlastnictví systémů ze strany Unie, zejména s ohledem na špatné fungování systémů. Komise tyto závazky podrobuje specifické analýze.
(23)
Rovněž je třeba upozornit, že rozpočtové zdroje stanovené tímto nařízením nezahrnují práce financované z prostředků přidělených na program Horizont 2020, např. práce spojené s rozvojem aplikací odvozených od těchto systémů. Tyto práce umožní optimalizovat využití služeb poskytovaných v rámci programů Galileo a EGNOS, zajistit návratnost investic ze strany Unie v oblasti sociálních a ekonomických výhod a posílit know-how podniků Unie v oblasti družicové navigace. Komise by měla zajistit transparentnost a přehlednost, pokud jde o různé zdroje financování pro různé aspekty programů.
(24)
Příjmy ze systémů pocházející zejména z komerčních služeb, které poskytuje systém zavedený v rámci programu Galileo, by nicméně měla vybírat Unie, aby bylo zajištěno částečné uhrazení předchozích investic, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře cílů programů Galileo a EGNOS. Ve smlouvách uzavřených se soukromými subjekty by však mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.
(25)
Ve snaze zabránit nárůstu nákladů a zpožděním, která se u programů Galileo a EGNOS v minulosti objevila, je nezbytné usilovat o lepší kontrolu rizik, která by mohla způsobit navýšení nákladů či zpoždění, jak požaduje Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o přezkumu evropských družicových navigačních programů v polovině období: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování (8) a Rada ve svých závěrech ze dne 31. března 2011 a jak vyplývá ze sdělení Komise ze dne 29. června 2011 nazvaného „Rozpočet - Evropa 2020“.
(26)
Řádná veřejná správa programů Galileo a EGNOS vyžaduje na jedné straně přísné rozdělení povinností a úkolů zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a Evropskou kosmickou agenturu (ESA) a na straně druhé postupné přizpůsobování správy potřebám provozu systémů.
(27)
Komise by jakožto zástupce Unie, která v zásadě sama zajišťuje financování programů Galileo a EGNOS a která je vlastníkem systémů, měla nést odpovědnost za průběh programů a zajišťovat jejich celkový dohled. Měla by tedy spravovat finanční prostředky přidělené na programy na základě tohoto nařízení, dohlížet na provádění všech činností programů a zajistit jasné rozdělení povinností a úkolů zejména mezi Agenturu pro evropský GNSS a agenturu ESA. Za tím účelem je třeba Komisi pověřit kromě těchto obecných úkolů a jiných úkolů, které jí ukládá toto nařízení, určitými konkrétními úkoly. Ve snaze optimalizovat zdroje a pravomoci různých zúčastněných stran by Komise měla některé úkoly přenést prostřednictvím pověřovacích smluv v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(28)
S ohledem na význam pozemní infrastruktury systémů pro programy Galileo a EGNOS a její dopad na bezpečnost systémů by určení umístění této infrastruktury mělo představovat jeden ze zvláštních úkolů Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu. Umístění této infrastruktury by mělo být určeno s ohledem na zeměpisná a technická omezení spolu s optimálním zeměpisným rozšířením této pozemní infrastruktury a na případnou existenci stávajících zařízení a vybavení vhodných pro příslušné úkoly a rovněž při zajištění souladu s bezpečnostními potřebami každé pozemní stanice a s vnitrostátními bezpečnostními požadavky každého členského státu.
(29)
Agentura pro evropský GNSS byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) za účelem dosažení cílů programů Galileo a EGNOS a provádění některých úkolů spojených s průběhem těchto programů. Jedná se o agenturu Unie, jež má jako subjekt ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 povinnosti stanovené pro agentury Unie. Měly by jí být přiděleny úkoly související s bezpečností programů a jejím případným jmenováním příslušným orgánem PRS. Měla by rovněž přispívat k podpoře systémů a jejich uvedení na trh, a to včetně navázání kontaktů s uživateli a potenciálními uživateli služeb poskytovaných v rámci programů Galileo a EGNOS, a shromažďovat informace o jejich požadavcích a o vývoji na trhu družicové navigace. Kromě toho je třeba, aby vykonávala úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více pověřovacích smluv pro různé zvláštní úkoly související s programy, zejména úkoly související s fázemi využívání systémů, včetně řízení provozních činností programů, podporou aplikací a služeb na trhu družicové navigace a podporou vývoje základních prvků týkajících se programů. Aby Komise jakožto zástupce Unie mohla plně vykonávat své právo auditu, měly by tyto pověřovací smlouvy zahrnovat obecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených Agentuře pro evropský GNSS.
Odpovědnost za plnění úkolů spojených s řízením provozních činností programů Galileo a EGNOS a za jejich využívání by na Agenturu pro evropský GNSS měla být přenesena postupně a pod podmínkou úspěšného dokončení zprávy o náležitém předání, ale i připravenosti Agentury pro evropský GNSS převzít tyto úkoly, aby byla zajištěna kontinuita programů. V případě programu EGNOS by předání mělo proběhnout nejpozději dne 1. ledna 2014, v případě programu Galileo by k němu mělo dojít v roce 2016.
(30)
Unie by pro zaváděcí fázi programu Galileo měla s agenturou ESA uzavřít pověřovací smlouvu, v níž budou stanoveny úkoly agentury ESA pro tuto fázi. Komise jakožto zástupce Unie by měla vynaložit veškeré úsilí na to, aby tuto pověřovací smlouvu uzavřela do šesti měsíců po uplynutí data použitelnosti tohoto nařízení. Aby Komise mohla plně vykonávat své právo auditu, měla by pověřovací smlouva zahrnovat obecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených agentuře ESA. Pokud se jedná o činnosti financované výhradně Unií, měly by tyto podmínky zajišťovat kontrolu na stejné úrovni, jaká by byla vyžadována v případě, že by agentura ESA byla agenturou Unie.
(31)
Pro fázi využívání programů Galileo a EGNOS by Agentura pro evropský GNSS měla s agenturou ESA uzavřít pracovní ujednání stanovující úkoly této agentury v rozvíjení budoucí generace systémů a při poskytování technické podpory ve vztahu ke stávající generaci systémů. Tato ujednání by měla být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato ujednání by neměla zahrnovat úlohu agentury ESA při činnostech týkajících se výzkumu a technologií, ani v raných fázích činností v oblasti vývoje a výzkumu souvisejících s infrastrukturou budovanou v rámci programů Galileo a EGNOS. Tyto činnosti by měly být financovány mimo rozpočet přidělený na programy, a to například z finančních prostředků přidělených na program Horizont 2020.
(32)
Odpovědnost za průběh programů Galileo a EGNOS zahrnuje zejména odpovědnost za jejich bezpečnost, za bezpečnost systémů i jejich provoz. Kromě případů, kdy je použita společná akce Rady 2004/552/SZBP (10), u níž je třeba provést přezkum za účelem zohlednění změn programů Galileo a EGNOS, jejich řízení a změn Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie zavedených Lisabonskou smlouvou, nese odpovědnost za bezpečnost Komise, a to i přesto, že některé úkoly týkající se bezpečnosti jsou svěřeny Agentuře pro evropský GNSS. Komise má zejména uplatňovat mechanismy pro zajištění odpovídající koordinace mezi různými subjekty pověřenými úkoly týkajícími se bezpečnosti.
(33)
Při uplatňování tohoto nařízení by Komise ve věcech souvisejících s bezpečností měla vést konzultace s příslušnými odborníky v oblasti bezpečnosti z členských států.
(34)
Vzhledem ke specifickým kompetencím a k jejím pravidelným kontaktům se správami třetích zemí a mezinárodními agenturami se má za to, že ESVČ by mohla být orgánem, který bude Komisi nápomocen při provádění některých úkolů týkajících se bezpečnosti systémů a programů Galileo a EGNOS v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (11). Komise by měla zajistit, aby ESVČ plně vykonávala své činnosti při provádění bezpečnostních úkolů v oblasti vnějších vztahů. Za tímto účelem by ESVČ měla být poskytnuta veškerá nezbytná technická podpora.
(35)
V zájmu zajištění bezpečného předávání informací v rámci působnosti tohoto nařízení by příslušné bezpečnostní předpisy měly pro utajované informace EU poskytovat stejný stupeň ochrany, který je zajištěn bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12) a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (13). Každý členský stát by měl zajistit, aby se jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jejich území a na všechny právnické osoby usazené na jejich území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programů Galileo a EGNOS. Bezpečnostní předpisy agentury ESA a rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 15. června 2011 (14) by měly být považovány za rovnocenné s bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU.
(36)
Tímto nařízením nejsou dotčena stávající ani budoucí pravidla přístupu k dokumentům přijatá v souladu s čl. 15 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto nařízení by rovněž nemělo být chápáno tak, že ukládá členským státům povinnost nezohledňovat své ústavní požadavky, pokud jde o přístup k dokumentům.
(37)
Pro přidělování prostředků Unie vyčleněných na programy Galileo a EGNOS, jejichž výše představuje maximální limit, který by Komise neměla překročit, je nezbytné, aby byly používány účinné postupy zadávání zakázek a zejména aby byly vyjednány smlouvy, kterými se docílí optimálního využívání zdrojů a spolehlivého splnění zadání, plynulé kontinuity programů, řízení rizik a plnění navrženého časového rozvrhu. O dodržení těchto požadavků by měl usilovat příslušný zadavatel.
(38)
Vzhledem k tomu, že programy Galileo a EGNOS bude v zásadě financovat Unie, mělo by být zadávání veřejných zakázek v jejich rámci v souladu s pravidly Unie pro veřejné zakázky a mělo by být především zaměřeno na optimalizaci zdrojů, kontrolu nákladů, snížení rizik, zvýšení účinnosti a snížení závislosti na jednotlivých dodavatelích. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominace a zabránit dlouhodobé závislosti na jednom dodavateli. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programů, jejich nákladů a časového rozvrhu je třeba, aby kdykoli je to možné, byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se družicové navigace by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jejichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropského průmyslu. Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Dodavatelé by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy. Zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb.
Zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programů a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu včetně těch, které byly získány ve fázích definování, vývoje a ověřování programů, a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(39)
V zájmu lepšího vyhodnocení celkových nákladů spojených se zadávaným výrobkem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové účinnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(40)
Družicová navigace je komplexní a neustále se vyvíjející technologií. Z toho pro veřejné zakázky uzavírané v rámci programů Galileo a EGNOS plynou nejistoty a rizika, a to zejména pokud se tyto zakázky mohou týkat dlouhodobého zařízení nebo poskytování služeb. Tyto charakteristiky vyžadují, aby se na veřejné zakázky vedle pravidel stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vztahovala i zvláštní opatření. Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici důvěrné informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, měl by mít zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technických nejistot, které jsou pro programy Galileo a EGNOS charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby zakázky byly smlouvy o zakázce byly uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(41)
V souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by se členské státy měly zdržet všech opatření, jež by mohla poškodit programy Galileo a EGNOS nebo služby. Rovněž je třeba objasnit, že dotčené členské státy by měly učinit veškerá nezbytná opatření s cílem zajistit ochranu pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby rádiové spektrum nezbytné pro systém vytvořený v rámci programu Galileo bylo dostupné a aby bylo chráněno způsobem, který umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na tomto systému založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15).
(42)
S ohledem na světový rozměr systémů je důležité, aby Unie mohla v rámci programů Galileo a EGNOS uzavírat se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi dohody v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, kterými zajistí především jejich řádný průběh, projednání některých otázek týkajících se bezpečnosti a zpoplatnění, optimalizaci služeb pro občany Unie a uspokojí potřeby třetích zemí a mezinárodních organizací. Případně je rovněž užitečné stávající dohody upravit v souladu s vývojem programů Galileo a EGNOS. Při přípravě nebo provádění těchto dohod může Komise v mezích úkolů, které jí byly svěřeny tímto nařízením, požádat o pomoc ESVČ, ESA a Agenturu pro evropský GNSS.
(43)
Je třeba potvrdit, že Komise může při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně a je-li to nezbytné využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc mohou při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programů Galileo a EGNOS.
(44)
Unie je založena na dodržování základních práv a zejména články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie výslovně uznávají základní právo na soukromí a ochranu osobních údajů. V rámci programů Galileo a EGNOS by měla být zajištěna ochrana osobních údajů a soukromí.
(45)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(46)
Je důležité pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o provádění programů Galileo a EGNOS, zejména pokud jde o řízení rizik, náklady, časový rozvrh a plnění. Evropský parlament, Rada a Komise kromě toho zasednou v interinstitucionální skupině odborníků pro Galileo v souladu se společným prohlášením o interinstitucionální skupině odborníků pro Galileo, které je zveřejněné společně s tímto nařízením.
(47)
Komise by měla na základě dohodnutých ukazatelů hodnotit účinnost a efektivitu přijatých opatření pro účely realizace cílů programů Galileo a EGNOS.
(48)
Ve snaze zajistit bezpečnost systémů a jejich fungování je třeba na Komisi přenést pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie v souvislosti s hlavními cíli nezbytnými k zajištění bezpečnosti systémů a jejich fungování. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci je třeba vykonávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16).
(50)
V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programů Galileo a EGNOS, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci Agentury pro evropský GNSS a agentury ESA měli mít možnost podílet se na činnostech Výboru pro evropské programy GNSS (dále jen "výbor"), jenž má být nápomocen Komisi, jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích tohoto výboru, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci Agentury pro evropský GNSS, agentury ESA, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávnění účastnit se hlasování výboru.
(51)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení a využití systémů družicové navigace, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, a vzhledem k jeho rozsahu nebo účinkům jej tedy může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné.
(52)
Společný podnik Galileo, který byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 876/2002 (17), svou činnost ukončil dne 31. prosince 2006. Nařízení (ES) č. 876/2002 by proto mělo být zrušeno.
(53)
Vzhledem k potřebě hodnocení programů Galileo a EGNOS a k rozsahu změn, které mají být v nařízení (ES) č. 683/2008 provedeny, a v zájmu přehlednosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 683/2008 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro zřízení a využití systémů v rámci evropských programů družicové navigace, a to zejména pravidla týkající se správy a finančního příspěvku Unie.
Článek 2
Evropské systémy a programy družicové navigace
1. Evropské programy družicové navigace, Galileo a EGNOS, zahrnují všechny činnosti nezbytné k definování, vývoji, ověřování, výstavbě, provozu, obnově a zdokonalování evropských systémů družicové navigace, totiž systému vytvořeného v rámci programu Galileo a systému EGNOS, a k zajištění jejich bezpečnosti a interoperability.
Cílem těchto programů je rovněž maximalizace socioekonomických přínosů evropských systémů družicové navigace, a to zejména podporou využívání těchto systémů a rozvojem aplikací a služeb, které jsou na těchto systémech založeny.
2. Systém vytvořený v rámci programu Galileo je civilní systém pod kontrolou civilních složek a nezávislá infrastruktura globálního družicového navigačního systému (GNSS), která sestává z konstelace družic a celosvětové sítě pozemních stanic.
3. Systém EGNOS je infrastruktura regionálního družicového navigačního systému sledující a opravující otevřené signály vysílané stávajícími globálními družicovými navigačními systémy, jakož i signály otevřené služby poskytované systémem vytvořeným v rámci programu Galileo, až se stanou dostupné. Systém EGNOS sestává z pozemních stanic a několika transpondérů umístěných na geostacionárních družicích.
4. Specifické cíle programu Galileo zajistí, aby signály vysílané systémem, který byl vytvořen v rámci tohoto programu, mohly být využívány k plnění těchto funkcí:
a)
nabízet „otevřenou službu“ (tzv. „Open Service“ nebo OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a je určena především k masovému používání družicové navigace;
b)
prostřednictvím signálů v rámci otevřené služby programu Galileo nebo ve spolupráci s jinými družicovými navigačními systémy přispívat k integritě služeb sledování zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života, a to v souladu s mezinárodními normami;
c)
nabízet obchodní službu (tzv. „Commercial Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby;
d)
nabízet veřejnou regulovanou službu (tzv. „Public Regulated Service“ nebo PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby, bezplatně členským státům EU, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; tato služba používá silné a šifrované signály. Otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení;
e)
přispívat ke službě pátrání a záchrany (tzv. „Search and Rescue Support Service“ nebo SAR) systému COSPAS-SARSAT odhalováním tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv.
5. Specifickými cíli programu EGNOS je zajistit, aby signály vysílané systémem EGNOS mohly být využívány k plnění těchto funkcí:
a)
nabízet otevřenou službu (OS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci a která je určena především k masovému používání družicové navigace v oblasti pokryté systémem EGNOS;
b)
nabízet službu pro šíření obchodních údajů (tzv. „EGNOS Data Access Service“ nebo EDAS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby tohoto programu;
c)
nabízet službu pro zajištění bezpečnosti života (tzv. „Safety of Life Service“ nebo SoL) pro uživatele, pro které je nejpodstatnější bezpečnost; tato služba, která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků, splňuje především požadavky některých odvětví na nepřetržitost, dostupnost a přesnost a obsahuje funkci zprávy o integritě, která v případě selhání systémů podporovaných systémem EGNOS v oblasti pokrytí nebo v případě signálů o překročení limitů, které tyto systémy vydají, upozorní uživatele.
Přednostně se tyto funkce co nejdříve poskytnou na území členských států nacházejících se v Evropě.
Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS může být rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k iniciativě jednotného evropského nebe, a zemí v rámci evropské politiky sousedství, pokud je to technicky proveditelné a v souladu s mezinárodními dohodami. Náklady spojené s tímto rozšířením, včetně souvisejících nákladů na využívání, nejsou hrazeny ze zdrojů uvedených v článku 9. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v rozšíření geografického pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS v rámci území členských států nacházejících se v Evropě.
Článek 3
Fáze programu Galileo
Program Galileo sestává z těchto fází:
a)
definiční fáze, během které byla navržena architektura systému a určeny jeho prvky a která skončila v roce 2001;
b)
fáze vývoje a ověřování, která má být podle plánu ukončena do 31. prosince 2013 a zahrnuje výrobu a vypuštění prvních družic, zřízení prvních pozemních infrastruktur a všechny činnosti a kroky, které umožňují ověřování systému na oběžné dráze;
c)
zaváděcí fáze, která by měla být ukončena do 31. prosince 2020 a která zahrnuje:
i)
vybudování, zřízení a ochranu veškeré infrastruktury ve vesmíru, zejména všech družic nezbytných pro dosažení konkrétních cílů uvedených v čl. 2 odst. 4 a potřebných náhradních družic, a související vývojovou údržbu a provoz;
ii)
vybudování, zřízení a ochranu veškeré pozemní infrastruktury, zejména infrastruktury, která je potřebná k řízení družic a zpracování údajů z družicového navigačního systému, a středisek služeb a jiných pozemních středisek, a související vývojovou údržbu a provoz;
iii)
přípravu na fázi využívání, včetně přípravných činností souvisejících s poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4;
d)
fáze využívání, která zahrnuje:
i)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, včetně dobudování a managementu zastarávání;
ii)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména středisek služeb a jiných pozemních středisek, sítí a míst, včetně dobudování a managementu zastarávání;
iii)
vývoj budoucích generací systému a rozvíjení služeb uvedených v čl. 2 odst. 4;
iv)
certifikaci a normalizaci spojené s programem;
v)
poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a jejich uvádění na trh;
vi)
spolupráci s dalšími GNSS; a
vii)
a všechny další činnosti nezbytné pro vývoj tohoto systému a řádný průběh programu.
Fáze využívání bude spuštěna postupně mezi roky 2014 a 2015, kdy bude zahájeno poskytování prvních služeb v oblasti otevřené služby, služby pomoci a záchrany a veřejně regulované služby. Tyto počáteční služby budou postupně zlepšovány a postupně budou prováděny ostatní funkce uvedené v konkrétních cílech podle čl. 2 odst. 4 s cílem dosáhnout plné provozuschopnosti do 31. prosince 2020.
Článek 4
Fáze využívání programu EGNOS
Fáze využívání programu EGNOS zahrnuje především:
a)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, včetně dobudování a managementu zastarávání;
b)
řízení, údržbu, neustálé zdokonalování, vývoj a ochranu infrastruktury ve vesmíru, zejména sítí, míst a podpůrných zařízení, včetně dobudování a managementu zastarávání;
c)
vývoj budoucích generací systému a rozvíjení služeb uvedených v čl. 2 odst. 5;
d)
certifikaci a normalizaci spojené s programem;
e)
poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 5 a jejich uvádění na trh;
f)
veškeré prvky dokládající spolehlivost systému a jeho využití;
g)
koordinační činnost týkající se plnění specifických cílů podle čl. 2 odst. 5 druhého a třetího pododstavce.
Článek 5
Slučitelnost a interoperabilita systémů
1. Systémy, sítě a služby zřízené v rámci programů Galileo a EGNOS jsou z technického hlediska slučitelné a interoperabilní.
2. Systémy, sítě a služby zřízené v rámci programů Galileo a EGNOS jsou slučitelné a interoperabilní s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je požadavek takové slučitelnosti a interoperability stanoven v mezinárodní dohodě uzavřené podle článku 29.
Článek 6
Vlastnictví
Unie je vlastníkem veškerého hmotného i nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programů Galileo a EGNOS. Za tímto účelem se se třetími stranami případně uzavírají dohody o stávajících vlastnických právech.
Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programů Galileo a EGNOS, přičemž zohledňuje potřebu chránit a posilovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran a nezbytnost vyváženého rozvoje trhů a nových technologií. Za tím účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programů Galileo a EGNOS zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k využití produktů, vzniklých při činnosti v rámci těchto programů, třetím stranám.
KAPITOLA II
ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY
Článek 7
Činnosti
1. Rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS pro období 2014-2020 podle tohoto nařízení jsou poskytnuty za účelem financování činností spojených s:
a)
dokončením zaváděcí fáze programu Galileo uvedené v čl. 3 písm. c);
b)
fází využívání programu Galileo uvedenou v čl. 3 písm. d);
c)
fází využívání programu EGNOS uvedenou v článku 4;
d)
řízením a sledováním programů Galileo a EGNOS.
2. Rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS jsou v souladu s čl. 9 odst. 2 poskytnuty rovněž za účelem financování činností spojených s výzkumem a vývojem základních prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo.
3. Tyto rozpočtové prostředky Unie přidělené na programy Galileo a EGNOS pokrývají rovněž výdaje Komise související s přípravou, dohledem, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou nezbytné pro řízení programů a plnění specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5. Tyto výdaje mohou zahrnovat zejména:
a)
studie a schůzky s odborníky;
b)
informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace o prioritách Unie, mají-li tato opatření přímou souvislost s cíli tohoto nařízení, přičemž cílem je zejména vytvořit synergie s ostatními relevantními politikami Unie;
c)
informační sítě, jejichž cílem je zpracování nebo výměna informací;
d)
jakoukoli jinou technickou nebo administrativní pomoc, která je Komisi poskytnuta v souvislosti s řízením programů.
4. Náklady na programy Galileo a EGNOS a na jednotlivé fáze programů se jasně určí. Komise v souladu se zásadou transparentního řízení každý rok informuje Evropský parlament, Radu a výbor uvedený v článku 36 (dále jen "výbor") o přidělení a využívání finančních prostředků Unie, včetně bezpečnostní rezervy, na jednotlivé činnosti uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku.
Článek 8
Financování programů Galileo a EGNOS
1. V souladu s článkem 9 financuje Unie činnosti spojené s programy Galileo a EGNOS uvedené v čl. 7 odst. 1, 2 a 3, aniž je dotčena případná účast jiných zdrojů financování, zejména zdrojů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.
2. Členské státy mohou pro programy EGNOS a Galileo v určitých případech žádat o poskytnutí dodatečných finančních prostředků pro účely financování dalších prvků za podmínky, že tyto další prvky nevytvářejí finanční ani technickou zátěž a že nezpůsobují u dotčených programů prodlení. Na základě žádosti členského státu Komise přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3 rozhodne, zda byly splněny obě uvedené podmínky. Komise informuje Evropský parlament, Radu a výbor o všech dopadech vyplývajících z použití tohoto odstavce na programy Galileo a EGNOS.
3. Dodatečné finanční prostředky na programy Galileo a EGNOS mohou poskytnout i třetí země a mezinárodní organizace. Podmínky jejich účasti jsou stanoveny v mezinárodních dohodách uvedených v článku 29.
4. Dodatečné finanční prostředky podle odstavců 2 a 3 tohoto článku představují vnější účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 9
Zdroje
1. Finanční krytí na provádění činností podle čl. 7 odst. 1, 2 a 3 a na pokrytí rizika spojeného s těmito činnostmi se stanoví ve výši 7 071,13 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Částka uvedená v prvním pododstavci se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. a) 1 930 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. b) 3 000 milionů EUR;
c)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. c) 1 580 milionů EUR;
d)
na činnosti uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. d) a čl. 7 odst. 3 561,73 milionů EUR.
2. Aniž jsou dotčeny částky přidělené na vývoj aplikací založených na systémech v rámci programu Horizont 2020, jsou z rozpočtových prostředků přidělených na programy Galileo a EGNOS, včetně účelově vázaných příjmů, hrazeny činnosti uvedené v čl. 7 odst. 2, a to do maximální výše 100 milionů EUR v běžných cenách.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 1 třetím pododstavci písm. a) až d), přesunout do jiné kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci. V případě přesunu celkové částky ve výši přesahující 10 % částky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci Komise poradním postupem podle čl. 36 odst. 2 konzultuje s výborem.
Komise informuje o každém přesunu prostředků mezi kategoriemi výdajů Evropský parlament a Radu.
4. Tyto prostředky se používají v souladu s platnými ustanoveními tohoto nařízení a s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Rozpočtové závazky pro programy Galileo a EGNOS se přidělují v ročních splátkách.
6. Komise spravuje finanční zdroje uvedené v odstavci 1 transparentně a hospodárně. Každoročně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o sledované strategii řízení nákladů.
Článek 10
Příjmy z programů Galileo a EGNOS
1. Příjmy plynoucí z využití systémů vybírá Unie a tyto příjmy jsou placeny do rozpočtu Unie a přiděleny programům Galileo a EGNOS, a to zejména cíli uvedenému v čl. 2 odst. 1. Jsou-li tyto příjmy vyšší, než je pro financování fází využití programů nutné, musí každou úpravu zásady přidělení těchto částek schválit Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise.
2. V případných smlouvách sjednaných s podniky soukromého sektoru může být stanoven mechanismus rozdělování příjmů.
3. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací smlouva nebo dohoda uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
KAPITOLA III
VEŘEJNÁ SPRÁVA PROGRAMŮ GALILEO A EGNOS
Článek 11
Zásady veřejné správy programů Galileo a EGNOS
Veřejná správa programů je založena na těchto zásadách:
a)
přesné rozdělení úkolů a povinností mezi různé zapojené subjekty, zejména mezi Komisi, Agenturu pro evropský GNSS a agenturu ESA, přičemž hlavní odpovědnost nese Komise;
b)
loajální spolupráce mezi subjekty uvedenými v písmenu a) a členskými státy;
c)
důsledná kontrola programů, včetně toho, zda všechny zapojené subjekty v rámci svých povinností přísně dodržují náklady a časový rozvrh v souladu s cíli programů Galileo a EGNOS;
d)
optimalizace a racionalizace využití stávající struktur, aby se zabránilo jakémukoli zdvojování technického odborného poradenství;
e)
používání osvědčených systémů a metod projektového řízení při dohledu nad prováděním programů Galileo a EGNOS, s ohledem na zvláštní požadavky a za podpory odborníků v této oblasti.
Článek 12
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za programy Galileo a EGNOS. Spravuje prostředky přidělené na základě tohoto nařízení a dohlíží na provádění všech činností v rámci programů, zejména pokud jde o náklady, časový rozvrh a plnění.
2. Kromě celkové odpovědnosti, která je uvedena v odstavci 1, a konkrétních úkolů uvedených v tomto nařízení Komise:
a)
zajistí jasné rozdělení úkolů mezi jednotlivé subjekty zapojené do programů Galileo a EGNOS a za tímto účelem pověří především prostřednictvím pověřovacích smluv Agenturu pro evropský GNSS úkoly uvedenými v čl. 14 odst. 2 a agenturu ESA úkoly uvedenými v článku 15;
b)
zajistí včasné provedení programů Galileo a EGNOS v rámci zdrojů přidělených na programy a v souladu s cíli stanovenými v článku 2.
Za tímto účelem zřídí vhodné nástroje a zavede strukturální opatření nezbytná ke zjištění, řízení, zmírnění a sledování rizik, která jsou s programy spojena;
c)
jménem Unie a v oblasti její pravomoci řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
d)
poskytuje členským státům a Evropskému parlamentu včas všechny příslušné informace týkající se programů Galileo a EGNOS, zejména pokud jde o řízení rizika, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Galileo, příjmy, časový rozvrh a plnění a rovněž přehled zavádění systémů a metod projektového řízení uvedených v čl. 11 písm. e);
e)
posuzuje možnosti prosazování a zajištění využití evropských systémů družicové navigace v různých odvětvích hospodářství, a to i provedením analýzy možností, jak využít výhod těchto systémů.
3. V zájmu řádného průběhu fází zavádění a využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS, které jsou uvedeny v článcích 3 a 4, učiní Komise v případě potřeby nezbytná opatření, jejichž cílem je:
a)
řídit a omezit rizika spojená s průběhem programů Galileo a EGNOS
b)
vymezit rozhodovací fáze, které jsou určující pro sledování a hodnocení provádění programů;
c)
otevřeným a transparentním procesem určit lokalizaci pozemní infrastruktury systémů v souladu s bezpečnostními požadavky a zajistit její fungování;
d)
vymezit technické a provozní specifikace nezbytné pro plnění funkcích uvedených v čl. 2 odst. 4 písm. b) a c) a zavádět změny v systémech v souladu s vývojem.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3.
Článek 13
Bezpečnost systémů a jejich fungování
1. Komise zajistí bezpečnost programů Galileo a EGNOS, včetně bezpečnosti systémů a jejich fungování. Za tímto účelem Komise:
a)
zohlední nutnost dohledu a zahrnutí požadavků na bezpečnost do všech programů a norem;
b)
zajistí, aby celkový účinek těchto požadavků a norem podporoval úspěšný pokrok při provádění programů, zejména pokud jde o náklady, řízení rizik a časový rozvrh;
c)
zavede mechanismy koordinace mezi jednotlivými subjekty zapojenými do programů;
d)
zohlední platné bezpečnostní normy a požadavky, aby nebyla snížena všeobecná úroveň bezpečnosti a nebylo ovlivněno fungování stávajících systémů založených na těchto normách a požadavcích.
2. Aniž jsou dotčeny články 14 a 16 tohoto nařízení a článek 8 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1104/2011/EU, přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 35, jimiž stanoví hlavní cíle nezbytné k zajištění bezpečnosti programů Galileo a EGNOS uvedené v odstavci 1.
3. Komise zavede technické specifikace a jiná opatření nezbytná k provedení hlavních cílů uvedených v odstavci 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 36 odst. 3.
4. ESVČ je v souladu s čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 2010/427/EU i nadále nápomocna Komisi při plnění funkcí v oblasti vnějších vztahů.
Článek 14
Úloha Agentury pro evropský GNSS
1 V souladu s pokyny Komise Agentura pro evropský GNSS:
a)
zajišťuje, pokud jde o bezpečnost programů Galileo a EGNOS, a aniž jsou dotčeny články 13 a 16:
i)
prostřednictvím rady pro bezpečnostní akreditaci bezpečnostní akreditaci podle kapitoly III nařízení (EU) č. 912/2010; za tímto účelem dává podnět k zavádění bezpečnostních postupů a sleduje je a provádí bezpečnostní prověrky systému;
ii)
provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 912/2010, v souladu s normami a požadavky uvedenými v článku 13 tohoto nařízení a v souladu s pokyny stanovenými společnou akcí 2004/552/SZBP;
b)
plní úkoly stanovené v článku 5 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a je nápomocna Komisi v souladu s čl. 8 odst. 6 uvedeného rozhodnutí;
c)
přispívá v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu Galileo a fáze využívání programu EGNOS k podpoře služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5 a jejich uvedení na trh, včetně provádění nezbytné analýzy trhu, zejména prostřednictvím zprávy o trhu s aplikacemi a službami vypracovávané ročně Agenturou pro evropský GNSS, navázáním úzkých vztahů s uživateli a potenciálními uživateli systému s cílem shromažďovat informace o jejich potřebách, dalším sledováním vývoje odběratelských trhů v oblasti družicové navigace a vypracováním akčního plánu pro přijetí služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5 sdružením uživatelů, jehož součástí jsou zejména vhodná opatření související s normalizací a certifikací.
2. Agentura pro evropský GNSS vykonává rovněž další úkoly týkající se provádění programů Galileo a EGNOS, včetně úkolů v oblasti řízení programů, a je za ně odpovědná. Tyto úkoly jí Komise svěří prostřednictvím pověřovací smlouvy přijaté na základě rozhodnutí o pověření v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a budou zahrnovat:
a)
provozní činnosti, včetně řízení infrastruktury systémů, údržby a neustálého zlepšování systémů, certifikace a normalizace a poskytování služeb uvedených v čl. 2 odst. 4 a 5;
b)
vývojové a zaváděcí činnosti související s vývojem a příštími generacemi systémů a příspěvek k vymezení vývoje služeb, a to včetně zadávání zakázek;
c)
podpora vývoje aplikací a služeb založených na systémech a zvyšování povědomí o těchto aplikacích a službách, včetně určení, propojení a koordinace sítě evropských center excelence v oblasti aplikací a služeb GNSS, čerpání z odborných znalostí veřejného a soukromého sektoru a vyhodnocování opatření týkajících se této podpory a zvyšování povědomí;
d)
podpora vývoje základních prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro systém Galileo.
3. Pověřovací smlouvy uvedené v odstavci 2 poskytnou Agentuře pro evropský GNSS odpovídající míru samostatnosti a pravomoci, zejména s ohledem na zadavatele, v rámci působnosti čl. 58 odst. 1 písm. c) a článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Dále stanoví všeobecné podmínky pro správu finančních prostředků svěřených Agentuře pro evropský GNSS, a zejména akce, které mají být provedeny, související financování, řídicí postupy, opatření pro dohled a kontrolu, opatření pro případ nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, časového rozvrhu a plnění a pravidla upravující vlastnictví veškerého hmotného a nehmotného majetku.
Opatření pro dohled a kontrolu stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů, systematické informování Komise o nákladech a časovém rozvrhu a v případě rozdílu mezi předpokládaným rozpočtem, plněním a časovým rozvrhem, nápravná opatření, která zajistí realizaci infrastruktur v rámci přiděleného rozpočtu.
4. Agentura pro evropský GNSS uzavře pracovní ujednání s agenturou ESA potřebná pro plnění jejich příslušných úkolů, které vyplývají z tohoto nařízení, v rámci fáze využívání programů Galileo a EGNOS. Komise informuje Evropský parlament, Radu a výbor o pracovních ujednáních uzavřených Agenturou pro evropský GNSS a o veškerých jejich změnách. Kdykoli je to vhodné, může rovněž Agentura pro evropský GNSS zvážit možnost obrátit se na jiné subjekty veřejného nebo soukromého sektoru.
5. Kromě úkolů uvedených v odstavcích 1 a 2 a v mezích svého pověření Agentura pro evropský GNSS poskytuje Komisi své technické odborné znalosti a veškeré informace nezbytné pro provádění jejích úkolů v rámci tohoto nařízení, a to i pro posouzení možnosti podpory a zajištění využití systémů uvedených v čl. 12 odst. 2 písm. e).
6. Výbor je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 2 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 36 odst. 2. Evropský parlament, Rada a výbor jsou předem informovány o pověřovacích smlouvách, jež mají být uzavřeny mezi Unií zastoupenou Komisí a Agenturou pro evropský GNSS.
7. Komise informuje Evropský parlament a výbor o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a o všech smlouvách s podniky soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 15
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise pro zaváděcí fázi programu Galileo podle čl. 3 písm. c) uzavře neprodleně pověřovací smlouvu s agenturou ESA, v níž budou podrobně uvedeny úkoly, které má agentura plnit, zejména při navrhování systému, vývoji a při zadávání zakázek. Pověřovací smlouva s agenturou ESA se uzavře na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Je-li to nezbytné pro úkoly a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření podle, stanoví pověřovací smlouva obecné podmínky pro správu finančních prostředků, které jsou agentuře ESA svěřeny, a zejména akce, které mají být provedeny, pokud jde o navrhování, vývoj a pořizování systému, související financování, řídicí postupy, opatření pro dohled a kontrolu, opatření pro případ nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, časového rozvrhu a plnění a pravidla upravující vlastnictví veškerého hmotného a nehmotného majetku.
Opatření pro dohled a kontrolu stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů, systematické informování Komise o nákladech a časovém rozvrhu a v případě rozdílu mezi předpokládaným rozpočtem, plněním a časovým rozvrhem, nápravná opatření, která zajistí realizaci infrastruktur v rámci přiděleného rozpočtu.
2. Výbor je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 36 odst. 2. Evropský parlament, Rada a výbor jsou předem informovány o pověřovací smlouvě, jež má být uzavřena mezi Unií zastoupenou Komisí a agenturou ESA.
3. Komise informuje výbor, Evropský parlament a Radu o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a smluv, které má agentura ESA uzavřít s podniky soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
4. Pro fázi využívání programů Galileo a EGNOS podle čl. 3 odst. d) a článku 4 řeší pracovní ujednání mezi Agenturou pro evropský GNSS a agenturou ESA uvedená v článku 14 odst. 4 úlohu agentury ESA během této fáze a její spolupráci s Agenturou pro evropský GNSS, zejména pokud jde o:
a)
koncepci, návrh, sledování, veřejné zakázky a ověřování v rámci vývoje budoucích generací systémů;
b)
technickou podporu při provozu a údržbě současné generace systémů.
Tato ujednání jsou v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s opatřeními stanovenými Komisí v souladu s čl. 12 odst. 3.
5. Aniž je dotčena pověřovací smlouva uvedená v odstavci 1 a pracovní ujednání uvedené v odstavci 4, může Komise od agentury ESA vyžadovat technické odborné poradenství a informace nezbytné pro plnění jejích úkolů podle tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
OTÁZKY TÝKAJÍCÍ SE BEZPEČNOSTI UNIE NEBO JEJÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
Článek 16
Společná akce
V případě, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené společnou akcí 2004/552/SZBP.
Článek 17
Použití předpisů o utajovaných informacích
V rámci působnosti tohoto nařízení:
a)
každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly pro utajované informace EU stupeň ochrany rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU;
b)
členské státy neprodleně informují Komisi o vnitrostátních bezpečnostních předpisech uvedených v písmenu a);
c)
Fyzické osoby s bydlištěm ve třetích zemích a právnické osoby usazené ve třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programů Galileo a EGNOS, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytujícími stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy Komise stanovenými v příloze rozhodnutí 2013//488/EU, ESUO, Euratom a bezpečnostními předpisy Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí 2011/292/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se vymezí v rámci dohody o bezpečnosti informací uzavřené mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU;
d)
aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a předpisy upravující průmyslovou bezpečnost ve znění uvedeném v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom, může být fyzické osobě a právnické osobě, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to na základě posouzení jednotlivých případů považováno ze nezbytné a s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii.
KAPITOLA V
VEŘEJNÉ ZAKÁZKY
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu galileo a fáze využívání programu egnos
Článek 18
Obecné zásady
Aniž jsou dotčena opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na zaváděcí fázi a fázi využívání programu Galileo a fázi využívání programu EGNOS nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Kromě toho se na zaváděcí fázi a fázi využívání programu Galileo a na fázi využívání programu EGNOS vztahují tyto obecné zásady: otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého dodavatelského řetězce, nabídková řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňující rovné podmínky všem potenciálním uchazečům.
Článek 19
Specifické cíle
Zadavatelé při zadávání zakázek sledují ve svých nabídkových řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech podniků v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany zhotovitelů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, včetně těch, které byly získány v průběhu fází definování, vývoje, ověřování a zavádění programů Galileo a EGNOS, a zároveň zajistit, aby nedošlo k porušení pravidel pro výběrová řízení.
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programů Galileo a EGNOS, jejich nákladů a časového rozvrhu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti daného zadávaného výrobku, služby nebo práce.
ODDÍL 2
Zvláštní ustanovení týkající se veřejných zakázek uzavřených v rámci zaváděcí fáze a fáze využívání programu galileo a fáze využívání programu egnos
Článek 20
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Zadavatel učiní příslušná opatření, která zajistí rovné podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého podniku na činnostech souvisejících s činnostmi, které jsou předmětem nabídkového řízení:
a)
může tomuto podniku přinést značné výhody ve smyslu důvěrných informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásady rovného zacházení; nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání nebo plnění smluv.
Tato opatření nenarušují hospodářskou soutěž, rovné zacházení a důvěrnost získaných informací týkajících se podniků, jejich obchodních vztahů a jejich struktury nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky smlouvy, která má být uzavřena.
Článek 21
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní zadavatel v dokumentaci týkající se zakázky opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 22
Spolehlivost dodávek
Zadavatel v dokumentaci týkající se zakázky upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 23
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven odpovídající rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek k výkonu prací a poskytnutí dodávek a služeb dohodnutých pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v zadávací dokumentaci. Zejména je zde vymezen předmět, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky pro výkon prací, poskytnutí dodávek a služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k poskytování všech dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu zadavatele, který své rozhodnutí dodavateli sdělí ve lhůtě stanovené v zakázce. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li vůbec potvrzena, může dodavatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek, které zakázka stanoví, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky či služby sjednané pro tuto část nebyly poskytnuty, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek, které smlouva stanoví, uplatnit nárok na náhradu škody a od smlouvy odstoupit.
Článek 24
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří úhrada všech reálných výdajů, které dodavateli vznikly při plnění zakázky, jakou jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající obecné náklady a zisk, nebo o částku pokrývající obecné náklady a výnos v závislosti na výsledcích cílů a časovém rozvrhu.
2. Zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li rozumně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejasností v plnění zakázky značně vysoká, protože:
a)
se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, protože existují značné obtíže nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na jiných zakázkách.
3. Maximální limit zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem zadavatele.
4. V zadávací dokumentaci zakázek se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tj. zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí zejména umožnit prokázat věrohodnost předběžného rozpočtu, uhraditelné náklady, mechanismy určování těchto nákladů a zisk uvedený v nabídce;
e)
způsob navýšení uvedený v odstavci 1, který se má u výdajů použít;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které zhotovitel v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která je zhotovitel povinen dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevně stanovenou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Výdaje, které dodavatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil jsou způsobilé, pouze v případě, že:
a)
byly skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou výdajů za zařízení, infrastruktury a dlouhodobý nehmotný majetek, které jsou nezbytné pro plnění zakázky a u kterých lze za způsobilé výdaje považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v předběžném rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky nezbytné a lze je přičítat plnění zakázky;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zaúčtované v účetnictví dodavatele a stanoveny v souladu s účetními normami uvedenými v zadávací dokumentaci a ve smlouvě;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
se neodchylují od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Dodavatel odpovídá za své nákladové účetnictví, za vedení účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných požadovaných dokumentů, které mají prokázat, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které dodavatel nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada je zamítnuta.
6. Zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou povinen:
a)
stanovit maximální limit tak, aby byl co nejvíce realistický a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnit zakázku s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a definitivní cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a definitivní cenu možné stanovit; určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a definitivní cenou;
c)
zavést opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určit vhodné zásady, nástroje a postupy pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti výdajů dodavatele nebo jeho subdodavatelů a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověřit, zda dodavatel a jeho subdodavatelé dodržují účetní normy uvedené v zakázce a zda předložili průkazné účetní doklady;
f)
zajistit, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 25
Dodatky
Zadavatel a dodavatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přístup jiným zhotovitelům, než na které se původní zakázka vztahovala, nebo umožnily přijmout jinou nabídku než tu, která byla původně přijata.
Článek 26
Subdodávky
1. Zadavatel zhotovitele požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím výběrového řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do zadavatelovy skupiny, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zadavatel zajistí, aby tyto podíly byly přímo úměrné cíli a hodnotě zakázky, s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti a především zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud zhotovitel ve své nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat žádný podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede zadavateli příslušné důvody. Zadavatel tyto informace předloží Komisi.
4. Zadavatel může subdodavatele, které si zvolil uchazeč ve fázi přidělování hlavní zakázky nebo zhotovitel při jejím plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr zhotovitelů pro hlavní zakázky a musí být písemné.
KAPITOLA VI
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 27
Plánování
Komise přijme roční pracovní program ve formě plánu provádění akcí, které jsou nutné pro dosažení specifických cílů programu Galileo stanovených v čl. 2 odst. 4 podle fází uvedených v článku 3 a specifických cílů programu EGNOS stanovených v čl. 2 odst. 5. Roční pracovní program rovněž stanoví financování těchto akcí.
Tyto prováděcí akty přijme přezkumným postupem podle čl. 36 odst. 3.
Článek 28
Opatření členských států
Členské státy přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění řádného fungování programů Galileo a EGNOS, včetně opatření pro zajištění ochrany pozemních stanic zřízených na jejich území, přičemž tato opatření musí být alespoň rovnocenná s opatřeními vyžadovanými pro účely ochrany evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (18). Členské státy se zdrží opatření, která by mohla poškodit programy nebo služby, které jsou poskytovány prostřednictvím jejich využití, zejména pokud jde o nepřetržitý provoz infrastruktur.
Článek 29
Mezinárodní dohody
Unie může v rámci programů Galileo a EGNOS sjednat dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU.
Článek 30
Technická pomoc
Při plnění úkolů technické povahy uvedených v čl. 12 odst. 2 může Komise požádat o nezbytnou technickou pomoc, a to zejména pokud jde o schopnosti a odborné znalosti příslušných vnitrostátních agentur v kosmické oblasti, pomoc nezávislých odborníků a subjektů a poskytnutí nestranných analýz a stanovisek k průběhu programů Galileo a EGNOS.
Tutéž technickou pomoc mohou kromě Komise využívat i subjekty zapojené do veřejné správy programů, zejména Agentura pro evropský GNSS a agentura ESA, při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení.
Článek 31
Ochrana osobních údajů a soukromí
1. Komise zajistí, aby byla při navrhování, zřizování a využívání systémů zaručena ochrana osobních údajů a soukromí a aby byly do těchto systémů začleněny odpovídající záruky.
2. Při plnění úkolů a činností stanovených tímto nařízením jsou osobní údaje zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (20).
Článek 32
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (21) a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci, nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí mezinárodní dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 33
Informace Evropskému parlamentu a Radě
1. Komise zajistí provádění tohoto nařízení. Každý rok při předkládání předběžného návrhu rozpočtu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programů Galileo a EGNOS. Tato zpráva obsahuje veškeré informace týkající se programů, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz, příjmy, časový rozvrh a plnění, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 2 písm. d), a pokud jde o fungování pověřovacích smluv uzavřených podle čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 1. Obsahuje:
a)
přehled přidělení a využívání finančních prostředků přidělených na programy podle čl. 7 odst. 4;
b)
informace o strategii řízení nákladů sledované Komisí, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 6;
c)
posouzení správy práv duševního vlastnictví;
d)
přehled zavádění systémů a metod projektového řízení, včetně systémů a metod řízení rizik uvedených v čl. 12 odst. 2 písm. d);
e)
posouzení opatření přijatých s cílem maximalizovat socioekonomické přínosy programů.
2. Komise informuje Evropský parlament a Radu o průběžných a konečných výsledcích posouzení nabídkových řízení a smluv s podniky soukromého sektoru uzavíraných Agenturou pro evropský GNSS podle čl. 14 odst. 7 a agenturou ESA podle článku čl. 15 odst. 3.
Rovněž Evropský parlament a Radu informuje o:
a)
každém přesunu prostředků mezi kategoriemi výdajů, jež se uskuteční podle čl. 9 odst. 3;
b)
o všech dopadech vyplývajících z použití čl. 8 odst. 2 na programy Galileo a EGNOS.
Článek 34
Přezkum provádění tohoto nařízení
1. Komise do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o provádění tohoto nařízení za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření přijatých na základě tohoto nařízení a týkajících se:
a)
realizace cílů těchto opatření z hlediska výsledků i dopadů;
b)
účinného využívání zdrojů;
c)
evropské přidané hodnoty.
Kromě možností zjednodušení je při hodnocení zkoumán technologický vývoj související se systémy, vnitřní a vnější soudržnost, význam všech cílů a přínos opatření pro priority Unie, pokud jde o inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Přihlíží k hodnocení dlouhodobých dopadů předchozích opatření.
2. Hodnocení zohlední dosažený pokrok, pokud jde o specifické cíle programů Galileo stanovené v čl. 2 odst. 4 a specifické cíle programu EGNOS stanovené v čl. 2 odst. 5, na základě výkonnostních ukazatelů, jako jsou:
a)
v případě programu Galileo a v souvislosti:
i)
se zaváděním jeho infrastruktury:
-
počet a dostupnost funkčních družic a počet náhradních pozemních družic, které jsou dostupné, oproti plánovanému počtu družic stanovenému v pověřovací smlouvě;
-
aktuální dostupnost prvků pozemní infrastruktury (jako jsou pozemní stanice, střediska družicové kontroly) oproti plánované dostupnosti;
ii)
s úrovní služeb:
-
mapa znázorňující dostupnost služeb podle jednotlivých služeb oproti dokumentu vymezujícím služby;
iii)
s náklady:
-
index nákladové účinnosti u každé významné položky programu založený na poměru srovnávajícím skutečné náklady s náklady stanovenými v rozpočtu;
iv)
s časovým rozvrhem:
-
index plnění časového rozvrhu u každé významné položky programu založený na srovnání nákladů na vykonanou práci stanovených v rozpočtu s náklady na předpokládanou práci stanovenými v rozpočtu;
v)
s úrovní trhu:
-
vývoj na trhu vycházející z procentuálního podílu přijímačů Galileo a EGNOS na celkovém počtu modelů zahrnutých ve zprávě o trhu vypracovávané Agenturou pro evropský GNSS podle čl. 14 odst. 1 písm. c).
b)
v případě programu EGNOS a v souvislosti:
i)
s rozšířením jeho pokrytí:
-
pokrok při rozšiřování pokrytí oproti dohodnutému plánu rozšiřování pokrytí;
ii)
s úrovní služeb:
-
index dostupnosti služeb založený na počtu letišť využívajících funkční postupy přiblížení založené na programu EGNOS oproti celkovému počtu letišť využívajících postupy přiblížení založené na programu EGNOS;
iii)
s náklady:
-
index nákladové účinnosti založený na srovnání skutečných nákladů s náklady stanovenými v rozpočtu;
iv)
s časovým rozvrhem:
-
index plnění časového rozvrhu založený na srovnání nákladů na vykonanou práci stanovených v rozpočtu s náklady na předpokládanou práci stanovenými v rozpočtu.
3. Subjekty zapojené do provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi nezbytné údaje a informace umožňující dohled nad danými opatřeními a jejich hodnocení.
KAPITOLA VII
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ
Článek 35
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl.13 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem 1. ledna 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 13 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 13 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 36
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Zástupci Agentury pro evropský GNSS a agentury ESA se jako pozorovatelé podílejí na činnosti výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem.
5. Mezinárodní dohody uzavřené Unií podle článku 29 mohou případně obsahovat ustanovení o účasti třetích zemí nebo mezinárodních organizací na činnosti výboru za podmínek stanovených jeho jednacím řádem.
6. Výbor se schází pravidelně, pokud možno čtyřikrát ročně, každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programů. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programů, zejména pokud jde o řízení rizik, náklady, časový rozvrh a plnění. Tyto zprávy uvádějí alespoň jednou ročně ukazatele plnění uvedené v čl. 34 odst. 2.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 37
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 876/2002 a (ES) č. 683/2008 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Jakákoli opatření přijatá na základě nařízení (ES) č. 876/2002 nebo nařízení (ES) č. 683/2008 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (ES) č. 683/2008 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 38
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
REGULATION (EU) No 1285/2013 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL
of 11 December 2013
on the implementation and exploitation of European satellite navigation systems and repealing Council Regulation (EC) No 876/2002 and Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council
THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 172 thereof,
Having regard to the proposal from the European Commission,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
Having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee (1),
After consulting the Committee of the Regions,
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
Whereas:
(1)
The aim of the European satellite navigation policy is to provide the Union with two satellite navigation systems, the system established under the Galileo programme and the EGNOS system ('the systems'). These systems arise respectively from the Galileo and EGNOS programmes. Each infrastructure consists of satellites and a network of ground stations.
(2)
The aim of the Galileo programme is to establish and operate the first global satellite navigation and positioning infrastructure specifically designed for civilian purposes, which can be used by a variety of public and private actors in Europe and worldwide. The system established under the Galileo programme functions independently of other existing or potential systems, thus contributing amongst other things to the strategic autonomy of the Union, as emphasised by the European Parliament and the Council.
(3)
The aim of the EGNOS programme is to improve the quality of open signals from existing global navigation satellite systems ('GNSS') as well as those from the open service offered by the system established under the Galileo programme, when they become available. The services provided by the EGNOS programme should cover, as a priority, the Member States' territories geographically located in Europe, including for this purpose the Azores, the Canary Islands and Madeira.
(4)
The European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions have consistently given their full support to the Galileo and EGNOS programmes.
(5)
Since the Galileo and EGNOS programmes are at an advanced development stage leading to systems in an exploitation phase, a specific legal instrument is required to meet their needs, particularly in terms of governance and security, to satisfy the requirement for sound financial management and to promote the use of the systems.
(6)
The systems are infrastructures set up as trans-European networks of which the use extends well beyond the national boundaries of the Member States. Furthermore, the services offered through these systems contribute to a wide range of economic and social activities, including the development of trans-European networks in the areas of transport, telecommunications and energy infrastructures.
(7)
The Galileo and EGNOS programmes are an industrial policy tool and are part of the Europe 2020 strategy, as illustrated by the Commission Communication of 17 November 2010 entitled 'An integrated industrial policy for the globalisation era: putting competitiveness and sustainability at centre stage'. They are also referred to in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled 'Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens'. Those programmes provide many advantages for the economy and citizens of the Union, whose cumulative value has been estimated at approximately EUR 130 billion in the period 2014-2034.
(8)
A growing number of economic sectors, in particular transport, telecommunications, agriculture and energy, increasingly use satellite navigation systems. Public authorities can also benefit from these systems in various areas such as emergency services, police, crisis management or border management. Developing the use of satellite navigation brings enormous benefits to the economy, society and the environment. Such socio-economic benefits are broken down into three main categories: direct benefits resulting from the growth of the space market, direct benefits resulting from the growth of the downstream market for GNSS-based applications and services, and indirect benefits resulting from the emergence of new applications in, or technology transfer to, other sectors, leading to new market opportunities in other sectors, productivity gains across industry and public benefits generated by a reduction in pollution or by improved levels of safety and security.
(9)
It is therefore important that the Union support the development of applications and services based on the systems. This will allow the citizens of the Union to reap the benefits derived from the systems, and ensure that public confidence in the Galileo and EGNOS programmes is maintained. The appropriate instrument to finance research and innovation activities relating to the development of GNSS-based applications is Horizon 2020 - the Framework Programme for Research and Innovation ("Horizon 2020") established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council (2). However, a very specific upstream part of research and development activities should be financed from the budget allocated to the Galileo and EGNOS programmes under this Regulation, where such activities concern fundamental elements such as Galileo-enabled chipsets and receivers, which will facilitate the development of applications across different sectors of the economy. Such financing should nevertheless not jeopardise the deployment or exploitation of the infrastructures established under the programmes.
(10)
Given the increasing use of satellite navigation across a great number of fields of activity, an interruption in the supply of services could lead to significant harm to modern society and result in losses for many economic operators. In addition, due to their strategic aspect, satellite navigation systems are sensitive infrastructures, that could be susceptible to malicious use. These factors could affect the security of the Union, its Member States and its citizens. Security requirements should therefore be taken into account in the design, development, deployment and exploitation of the infrastructures established under the Galileo and EGNOS programmes in accordance with standard practices.
(11)
The Galileo programme includes a definition phase which has been completed, a development and validation phase until 2013, a deployment phase which was launched in 2008 and is due for completion in 2020, and an exploitation phase which should be launched progressively from 2014-15 in order to have a fully operational system in 2020. The first four operational satellites have been constructed and launched during the development and validation phase, while the full constellation of satellites should be completed during the deployment phase and replenishment should occur during the exploitation phase. The associated ground-based infrastructure should be developed and operated accordingly.
(12)
The EGNOS programme has been in the exploitation phase since its open service and 'safety of life' service were declared operational in October 2009 and March 2011 respectively. Subject to technical and financial constraints and on the basis of international agreements, the geographical coverage of the services provided by the EGNOS system could be extended to other regions of the world, in particular to the territories of candidate countries, of third countries associated with the Single European Sky and of countries in the European Neighbourhood Policy. However, such extension to other regions of the world should not be financed by the budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes under Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 (3) and should not delay the extension of the coverage throughout the Member States' territories geographically located in Europe.
(13)
The original design of the Galileo safety-of-life service as provided for in Regulation (EC) No 683/2008 of the European Parliament and of the Council (4) has been re-profiled to ensure its interoperability with other GNSS, to respond effectively to safety-of-life user needs and to reduce the complexity, risks and costs of the required infrastructure.
(14)
To maximise the take-up of the EGNOS safety-of-life service, it should be provided without direct user charge. The Galileo public regulated service (PRS) should also be offered free of charge to the following PRS participants, within the meaning of Decision No 1104/2011/EU of the European Parliament and the Council (5): Member States, the Council, the Commission, the European External Action Service ("EEAS") and duly authorised Union agencies. The absence of charges should not be understood to affect the provisions regarding the costs of the functioning of a competent PRS authority as laid down in Decision No 1104/2011/EU.
(15)
In order to optimise the use of the services provided, the systems, networks and services emerging from the Galileo and EGNOS programmes should be compatible and interoperable with one another and, insofar as possible, with other satellite navigation systems and with conventional means of radio navigation where such compatibility and interoperability is laid down in an international agreement, without prejudice to the objective of strategic autonomy.
(16)
Since the Union is responsible, in principle, for financing the Galileo and EGNOS programmes in full, provision should be made for the Union to own all tangible and intangible assets created or developed under those programmes. In order to comply fully with any fundamental rights relating to ownership, the necessary arrangements should be made with existing owners, particularly with respect to essential elements of the infrastructures and their security. It should be understood that the provisions on ownership of intangible assets laid down in this Regulation do not cover intangible rights that are not transferable under relevant national laws. Such ownership by the Union should be without prejudice to the possibility for the Union, in accordance with this Regulation and where it is deemed appropriate on the basis of a case-by-case assessment, to make those assets available to third parties or to dispose of them. In particular, the Union should be able to transfer the ownership of or license the intellectual property rights arising from work under the Galileo and EGNOS programmes to third parties. In order to facilitate the market uptake of satellite navigation, there is a need to ensure that third parties can make optimum use in particular of the intellectual property rights arising from the Galileo and EGNOS programmes which belong to the Union, including at social and economic level.
(17)
Assets created or developed outside the Galileo and EGNOS programmes are not affected by the provisions on ownership laid down in this Regulation. However, such assets might, on occasion, be relevant to the performance of the programmes. In order to encourage the development of new technology outside the Galileo and EGNOS programmes, the Commission should encourage third parties to draw its attention to relevant intangible assets and should, where it would be beneficial to the programmes, negotiate terms as to the appropriate use thereof.
(18)
The deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme should be entirely financed by the Union. However in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (6), the Member States should be able to provide additional funding to the Galileo and EGNOS programmes or a contribution in kind, on the basis of appropriate agreements, in order to fund additional programme elements relating to the potential particular objectives of the Member States concerned. Third countries and international organisations should also be able to contribute to the programmes.
(19)
In order to ensure the continuity and stability of the Galileo and EGNOS programmes and considering their European dimension and their intrinsic European added value, sufficient and consistent funding is required over financial planning periods. It is also necessary to indicate the amount required between 1 January 2014 to 31 December 2020 to finance completion of the deployment phase of the Galileo programme and the exploitation phases of the Galileo and EGNOS programmes.
(20)
Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 allocates a maximum of EUR 7 071,73 million in current prices for the financing of activities relating to the Galileo and EGNOS programmes for the period from 1 January 2014 to 31 December 2020. For the sake of clarity and in order to facilitate cost control, that overall amount should be broken down into various categories. Nonetheless, in the interest of flexibility and to ensure the smooth running of the programmes, the Commission should be able to re-allocate funds from one category to another. The programme activities should also include the protection of the systems and their operation, including during the launch of satellites. In this respect, a contribution to the costs of services capable of providing such protection could be financed by the budget allocated to the Galileo and EGNOS programmes insofar as possible following rigorous cost management and full compliance with the maximum amount established in Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013. Such contribution should be used only for the provision of data and services and not for the purchase of infrastructure. This Regulation lays down a financial envelope for the continuation of the Galileo and EGNOS programmes which is to constitute the prime reference amount, within the meaning of point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (7) for the European Parliament and the Council during the annual budgetary procedure.
(21)
The activities for which the Union budget appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes for the period 2014-2020 are to be granted should be specified in this Regulation. Such appropriations should be granted mainly for activities relating to the deployment phase of the Galileo programme, including management and monitoring activities for that phase, and activities relating to the exploitation of the system established under the Galileo programme, including actions preceding or in preparation for the exploitation phase of that programme, as well as for activities relating to the exploitation of the EGNOS system. They should also be granted for funding certain other activities required to manage and achieve the objectives of the Galileo and EGNOS programmes, in particular support for research and development of fundamental elements, such as Galileo enabled chipsets and receivers, including as appropriate positioning and integrity-monitoring software modules. Those elements constitute the interface between the services offered by the infrastructures and downstream applications, and facilitate the development of applications throughout various sectors of the economy. Their development acts as a catalyst for the maximisation of socio-economic benefits as it facilitates the market uptake of the services offered. The Commission should report annually to the European Parliament and the Council on the cost-management strategy pursued.
(22)
It is important to note that the investment and operating costs of the systems as estimated for the period 2014-2020 do not take account of unforeseen financial obligations which the Union may be obliged to assume, in particular those relating to liability arising from the performance of the services or Union ownership of the systems, especially with regard to any malfunctioning of the systems. Those obligations are the subject of a specific analysis by the Commission.
(23)
It should also be noted that the budgetary resources planned under this Regulation do not cover work financed by funds allocated to Horizon 2020, such as that associated with the development of applications derived from the systems. Such work will help to optimise the use of the services provided in the context of the Galileo and EGNOS programmes, to ensure a good social and economic return on the investments made by the Union and to increase the know-how of businesses in the Union with regard to satellite navigation technology. The Commission should ensure that there is transparency and clarity regarding the different sources of funding for the different aspects of the programmes.
(24)
In addition, the revenue generated by the systems arising, in particular, from the commercial service provided by the system established under the Galileo programme, should accrue to the Union in order to partially compensate it for the investments that it has made previously, and that revenue should be used to support the objectives of the Galileo and EGNOS programmes. A revenue-sharing mechanism might also be provided for in contracts concluded with private sector entities.
(25)
In order to avoid the cost over-runs and delays which have affected the progress of the Galileo and EGNOS programmes in the past, efforts need to be stepped up to control risks which might lead to excess costs and/or delays as requested by the European Parliament in its resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives (8) and by the Council conclusions of 31 March 2011, and as shown by the Commission Communication of 29 June 2011 entitled 'A budget for Europe 2020'.
(26)
Sound public governance of the Galileo and EGNOS programmes requires, first, that there be a strict division of responsibilities and tasks, in particular between the Commission, the European GNSS Agency and the European Space Agency (ESA) and, second, that the governance be progressively adapted to the operational requirements of the systems.
(27)
Given that the Commission represents the Union, which, in principle, provides financing for the Galileo and EGNOS programmes alone and owns the systems, the Commission should be responsible for the progress of those programmes and their overall supervision. It should manage the funds allocated to the programmes under this Regulation, supervise the implementation of all activities of the programmes and ensure a clear division of responsibilities and tasks, in particular between the European GNSS Agency and ESA. Accordingly, in addition to the tasks associated with these general responsibilities and the other tasks incumbent upon it under this Regulation, the Commission should be assigned specific tasks. In order to optimise the resources and competences of the various stakeholders, it should be able to delegate certain tasks by means of delegation agreements, in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
(28)
Considering the importance for the Galileo and EGNOS programmes of the ground-based infrastructure of the systems and its impact on their security, the determination of the location of the infrastructure should be one of the specific tasks assigned to the Commission. The deployment of the ground-based infrastructure of the systems should continue to follow an open and transparent process. The location of such infrastructure should be determined by taking into account geographical and technical limitations associated with the optimum geographical distribution of the ground-based infrastructure and the possible presence of existing installations and equipment suitable for the relevant tasks, as well as by ensuring compliance with the security needs of each ground station and with the national security requirements of each Member State.
(29)
The European GNSS Agency was set up by Regulation (EU) No 912/2010 of the European Parliament and of the Council (9) in order to achieve the objectives of the Galileo and EGNOS programmes and implement certain tasks associated with the progress of those programmes. It is an agency of the Union which, as a body within the meaning of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012, is subject to the obligations applicable to Union agencies. It should be assigned certain tasks associated with programme security and its potential designation as a competent PRS authority. It should also contribute to the promotion and marketing of the systems, including by establishing contacts with users and potential users of the services provided under the Galileo and EGNOS programmes, and it should collect information on their requirements and developments on the satellite navigation market. Furthermore, it should perform tasks which the Commission confers on it by means of one or more delegation agreements covering other various specific tasks associated with the programmes, in particular tasks associated with the exploitation phases of the systems, including the operational management of the programmes, the promotion of the applications and services on the satellite navigation market and the promotion of the development of fundamental elements relating to the programmes. In order for the Commission, representing the Union, to exercise its power of control fully, those delegation agreements should include the general conditions governing the management of funds entrusted to the European GNSS Agency.
The transfer of responsibility to the European GNSS Agency for tasks associated with the operational management of the Galileo and EGNOS programmes and their exploitation should be gradual and conditional on the successful completion of an appropriate handover review as well as on the readiness of the European GNSS Agency to take on such tasks, in order to secure those programmes' continuity. For EGNOS, the handover should take place on 1 January 2014; for Galileo, it is expected to occur in 2016.
(30)
For the deployment phase of the Galileo programme, the Union should conclude a delegation agreement with ESA setting out the tasks of ESA in that phase. The Commission, representing the Union, should make every effort to conclude that delegation agreement within six months of the date of application of this Regulation. In order for the Commission to exercise its power of control fully, the delegation agreement should include the general conditions for managing the funds entrusted to ESA. In respect of activities exclusively financed by the Union, such conditions should ensure a degree of control comparable to that required if ESA were an agency of the Union.
(31)
For the exploitation phase of the Galileo and EGNOS programmes, the European GNSS Agency should conclude working arrangements with ESA setting out the latter's task in developing future generations of the systems and in providing technical support in relation to the existing generation of systems. Those arrangements should comply with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. They should not cover the role of ESA as regards activities relating to research and technology, or the early phases of evolution and research activities relating to the infrastructures established under the Galileo and EGNOS programmes. Such activities should be financed outside the scope of the budget allocated to the programmes, for instance by funds allocated to Horizon 2020.
(32)
Responsibility for the progress of the Galileo and EGNOS programmes includes, in particular, responsibility for their security and the security of their systems and operation. Except in the case of application of Council Joint Action 2004/552/CFSP (10), which needs to be reviewed to reflect the changes in the Galileo and EGNOS programmes, their governance and the changes to the Treaty on European Union and the Treaty on the Functioning of the European Union resulting from the Treaty of Lisbon, the Commission is responsible for security, even if certain security-related tasks are entrusted to the European GNSS Agency. It is the responsibility of the Commission to establish mechanisms to ensure suitable coordination between the various entities responsible for security.
(33)
In the application of this Regulation, for matters relating to security, the Commission should consult the relevant security experts of the Member States.
(34)
Given the specific expertise of EEAS and its regular contact with administrations of third countries and international organisations, it is in a position to assist the Commission in performing certain of its tasks relating to the security of the systems and the Galileo and EGNOS programmes in the field of external relations, in accordance with Council Decision 2010/427/EU (11). The Commission should ensure that EEAS is fully associated with its activities in implementing security-related tasks in the field of external relations. To that end, all necessary technical support should be provided to EEAS.
(35)
To ensure the secure circulation of information, within the scope of this Regulation, the relevant security regulations should offer a degree of protection for EU-classified information equivalent to that provided by the rules on security as set out in the Annex to Commission Decision 2001/844/EC, ECSC, Euratom (12) and by the security rules of the Council set out in the Annexes to Council Decision 2013/488/EU (13). Each Member State should ensure that its national security regulations apply to all natural persons resident on its territory and to all legal entities established on its territory which deal with EU-classified information regarding the Galileo and EGNOS programmes. The security regulations of ESA and the Decision of 15 June 2011 of the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy (14) should be considered as equivalent to the rules on security set out in the Annex to Decision 2001/844/EC, ECSC, Euratom and to the security rules set out in the Annexes to Decision 2013/488/EU.
(36)
This Regulation is without prejudice to existing and future rules on access to documents adopted in accordance with Article 15(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). Furthermore, this Regulation should not be understood as imposing an obligation on Member States to disregard their constitutional requirements in respect of access to documents.
(37)
In order to allocate the Union funds attributed to the Galileo and EGNOS programmes with a ceiling total that the Commission should not exceed, effective public procurement procedures should be applied and, in particular, contracts negotiated so as to ensure optimum use of resources, satisfactory services, smooth running of programmes, good risk management and compliance with the proposed schedule. The relevant contracting authority should make every effort to meet those requirements.
(38)
As the Galileo and EGNOS programmes will be, in principle, financed by the Union, public procurement under those programmes should comply with Union rules on public contracts and should aim, first and foremost, to obtain best value for money, control costs, mitigate risks, improve efficiency and reduce reliance on a single supplier. Open access and fair competition throughout the supply chain and the balanced offering of participation opportunities to industry at all levels, including, in particular, new entrants and small and medium-sized enterprises ('SMEs'), should be ensured. Possible abuse of dominant position and of long-term reliance on single suppliers should be avoided. In order to mitigate programme risks, to avoid reliance on a single source of supply and to ensure better overall control of the programmes and their costs and schedules, multiple sourcing should be pursued, wherever appropriate. Moreover, the development of European industry should be preserved and promoted in all areas relating to satellite navigation, in accordance with international agreements to which the Union is Part. The risk of poor contract performance or of non-performance should be mitigated as much as possible. To that end, contractors should demonstrate the sustainability of their contractual performance with respect to the commitments undertaken and the duration of the contract. Therefore, contracting authorities should, wherever appropriate, specify requirements relating to the reliability of supplies and of the provision of services.
In addition, in the case of the purchase of goods and services of a sensitive nature, contracting authorities may subject such purchase to specific requirements, particularly with a view to ensuring security of information. Union industries should be permitted to rely on non-Union sources for certain components and services where substantial advantages are demonstrated in terms of quality and costs, taking account, however, of the strategic nature of the programmes and of Union security and export control requirements. Advantage should be taken of public sector investment and industrial experience and competence, including that acquired during the definition and development and validation phases of the programmes, while ensuring that the rules on competitive tendering are not contravened.
(39)
In order to better evaluate the total cost of a product, service or work being tendered, including its long term operational cost, the total cost over the useful lifecycle of the product, service or work being tendered should be taken into account wherever appropriate during the procurement, by using a cost effectiveness approach such as lifecycle costing when pursuing procurement based on the criterion of the most economically advantageous tender award. For that purpose, the contracting authority should make sure that the methodology intended to compute the costs for the useful lifecycle of a product, service or work is expressly mentioned in the contract documents or the contract notice and that it allows the accuracy of the information supplied by the tenderers to be verified.
(40)
Satellite navigation is a complex and constantly changing technology. This results in uncertainty and risk for public contracts concluded under the Galileo and EGNOS programmes, insofar as such contracts may involve long-term commitments to equipment or services. Those characteristics require specific measures to be implemented concerning public contracts which apply in addition to the rules laid down in Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. The contracting authority should thus be able to restore a level playing-field when one or more companies have, prior to a call for tenders, privileged information on the activities associated with the call for tender. It should be possible to award a contract in the form of a conditional stage-payment contract, introduce an amendment, under certain conditions, in the context of its performance, or even impose a minimum level of subcontracting. Finally, due to the technological uncertainties that are a feature of the Galileo and EGNOS programmes, contract prices cannot always be forecast accurately and it is therefore desirable to conclude contracts in a specific form that do not stipulate a firm fixed price and include clauses to safeguard the financial interests of the Union.
(41)
It should be noted that, in accordance with Article 4(3) of the Treaty on European Union ("TEU"), the Member States should not take measures which could be detrimental to the Galileo and EGNOS programmes or the services. It should also be made clear that the Member States concerned should take all necessary measures to ensure the protection of the ground stations established on their territories. In addition, Member States and the Commission should work together and with appropriate international bodies and regulatory authorities to ensure that the radio spectrum necessary for the system established under the Galileo programme is available and protected to allow for the full development and implementation of applications based on that system, in compliance with Decision No 243/2012/EU of the European Parliament and of the Council (15).
(42)
In view of the global nature of the systems, it is essential that the Union enter into agreements with third countries and international organisations in the context of the Galileo and EGNOS programmes under Article 218 TFEU, in particular to ensure their smooth implementation, deal with certain questions relating to security and charging, optimise the services provided to citizens of the Union and meet the needs of third countries and international organisations. It is also useful, where necessary, to adapt existing agreements to changes in the Galileo and EGNOS programmes. When preparing or implementing those agreements, the Commission may have recourse to the assistance of EEAS, ESA and the European GNSS Agency, within the limits of the tasks allocated to them under this Regulation.
(43)
It should be confirmed that the Commission, in performing certain of its tasks of a non-regulatory nature, may have recourse, as required and insofar as necessary, to the technical assistance of certain external parties. Other entities involved in the public governance of the Galileo and EGNOS programmes may also make use of the same technical assistance in performing tasks entrusted to them under this Regulation.
(44)
The Union is based on respect for fundamental rights and in particular Articles 7 and 8 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union expressly recognize the fundamental right to privacy and to the protection of personal data. Protection of personal data and private life should be ensured under the Galileo and EGNOS programmes.
(45)
The financial interests of the Union should be protected through proportionate measures throughout the expenditure cycle, including the prevention, detection and investigation of irregularities, the recovery of funds lost, wrongly paid or incorrectly used and, where appropriate, administrative and financial penalties in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
(46)
It is necessary to ensure that the European Parliament and the Council are kept regularly informed about the implementation of the Galileo and EGNOS programmes, in particular with regard to risk management, cost, schedule and performance. In addition, the European Parliament, the Council and the Commission will meet in the Galileo Interinstitutional Panel in accordance with the Joint declaration on the Galileo Interinstitutional Panel published together with this Regulation.
(47)
Assessments, based on agreed indicators, should be carried out by the Commission in order to evaluate the effectiveness and efficiency of the measures taken to achieve the objectives of the Galileo and EGNOS programmes.
(48)
In order to ensure the security of the systems and their operation, the power to adopt acts in accordance with Article 290 TFEU should be delegated to the Commission in respect of the high level objectives necessary to ensure the security of the systems and their operation. It is of particular importance that the Commission carry out appropriate consultations during its preparatory work, including at expert level. The Commission, when preparing and drawing up delegated acts, should ensure a simultaneous, timely and appropriate transmission of relevant documents to the European Parliament and to the Council.
(49)
In order to ensure uniform conditions for the implementation of this Regulation, implementing powers should be conferred on the Commission. Those powers should be exercised in accordance with Regulation (EU) No 182/2011 of the European Parliament and of the Council (16).
(50)
As sound public governance requires uniform management of the Galileo and EGNOS programmes, faster decision-making and equal access to information, representatives of the European GNSS Agency and ESA should be able to take part as observers in the work of the European GNSS Programmes Committee ("the Committee") established to assist the Commission. For the same reasons, representatives of third countries and international organisations who have concluded an international agreement with the Union should be able to take part in the work of the Committee subject to security constraints and as provided for in the terms of such agreement. These representatives of the European GNSS Agency, ESA, third countries and international organisations are not entitled to take part in Committee voting procedures.
(51)
Since the objective of this Regulation, namely the establishment and exploitation of satellite navigation systems, cannot be sufficiently achieved by the Member States since it exceeds the financial and technical capacities of any single Member State, and can therefore, by reason of its scale and effects, be better achieved by action at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 TEU. In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Regulation does not go beyond what is necessary in order to achieve that objective.
(52)
The Galileo Joint Undertaking created by Council Regulation (EC) No 876/2002 (17) ceased its operations on 31 December 2006. Regulation (EC) No 876/2002 should therefore be repealed.
(53)
Given the need to evaluate the Galileo and EGNOS programmes, the extent of the changes to be made to Regulation (EC) No 683/2008, and in the interests of clarity and legal certainty, Regulation (EC) No 683/2008 should be repealed,
HAVE ADOPTED THIS REGULATION:
CHAPTER I
GENERAL PROVISIONS
Article 1
Subject
This Regulation lays down the rules in relation to the implementation and exploitation of the systems under the European satellite navigation programmes, in particular those relating to the governance and the financial contribution of the Union.
Article 2
European satellite navigation systems and programmes
1. The European satellite navigation programmes, Galileo and EGNOS, shall cover all the activities needed to define, develop, validate, construct, operate, renew and improve the European satellite navigation systems, namely the system established under the Galileo programme and the EGNOS system, and to ensure their security and interoperability.
Those programmes shall also aim to maximise the socio-economic benefits of the European satellite navigation systems, in particular by promoting the use of the systems and fostering the development of applications and services based on those systems.
2. The system established under the Galileo programme shall be a civil system under civil control and an autonomous global navigation satellite system (GNSS) infrastructure consisting of a constellation of satellites and a global network of ground stations.
3. The EGNOS system shall be a regional satellite navigation system infrastructure monitoring and correcting open signals emitted by existing global satellite navigation systems, as well as the open service signals offered by the system established under the Galileo programme, when they become available. It consists of ground stations and several transponders installed on geostationary satellites.
4. The specific objectives of the Galileo programme shall be to ensure that the signals emitted by the system established under that programme can be used to fulfil the following functions:
(a)
to offer an open service (OS), which is free of charge to the user and provides positioning and synchronisation information intended mainly for high-volume satellite navigation applications;
(b)
to contribute, by means of Galileo open service signals and/or in cooperation with other satellite navigation systems, to integrity-monitoring services aimed at users of safety-of-life applications in compliance with international standards;
(c)
to offer a commercial service (CS) for the development of applications for professional or commercial use by means of improved performance and data with greater added value than those obtained through the open service;
(d)
to offer a public regulated service (PRS) restricted to government-authorised users, for sensitive applications which require a high level of service continuity, free of charge for the Member States, the Council, the Commission, EEAS and, where appropriate, duly authorised Union agencies; this service uses strong, encrypted signals. The question of whether to charge the other PRS participants referred to in Article 2 of Decision No 1104/2011/EU shall be assessed on a case-by-case basis and appropriate provisions shall be specified in the agreements concluded pursuant to Article 3(5) of that Decision;
(e)
to contribute to the search and rescue support service (SAR) of the COSPAS-SARSAT system by detecting distress signals transmitted by beacons and relaying messages to them.
5. The specific objectives of the EGNOS programme shall be to ensure that the signals emitted by the EGNOS system can be used to fulfil the following functions:
(a)
to offer an open service (OS), which is free of charge to the user, and provides positioning and synchronisation information intended mainly for high-volume satellite navigation applications in the area covered by the EGNOS system;
(b)
to offer a service for the dissemination of commercial data, namely the EGNOS Data Access Service (EDAS), to promote the development of applications for professional or commercial use by means of improved performance and data with greater added value than those obtained through its open service;
(c)
to offer a safety-of-life service (SoL) service aimed at users for whom safety is essential; this service, which is provided free of direct user charges, fulfils in particular the requirements of certain sectors for continuity, availability and accuracy and includes an integrity message alerting the user to any failure in, or out-of-tolerance signals from, systems augmented by the EGNOS system over the coverage area.
As a priority, those functions shall be provided within the Member States' territories geographically located in Europe as soon as possible.
The geographical coverage of the EGNOS system may be extended to other regions of the world, in particular to the territories of candidate countries, of third countries associated with the Single European Sky and of countries in the European Neighbourhood Policy, subject to technical feasibility and on the basis of international agreements. The cost of such extension, including the related exploitation costs, shall not be covered by the resources referred to in Article 9. Such extension shall not delay the extension of the geographical coverage of the EGNOS system throughout the Member States' territories geographically located in Europe.
Article 3
Galileo programme phasing
The Galileo programme shall consist of the following phases:
(a)
a definition phase during which the structure of the system was designed and its elements determined, which ended in 2001;
(b)
a development and validation phase, scheduled to be completed by 31 December 2013, comprising the construction and launch of the first satellites, the establishment of the first ground-based infrastructure and all the work and operations necessary to validate the system in orbit;
(c)
a deployment phase to be completed by 31 December 2020, comprising:
(i)
the construction, establishment and protection of all space-based infrastructure, in particular of all the satellites necessary to achieve the specific objectives referred to in Article 2(4) and of the required spare satellites, and the related evolutive maintenance and operations;
(ii)
the construction, establishment and protection of all ground-based infrastructure, in particular of the infrastructure required to control the satellites and process the satellite radio-navigation data, and of service centres and other ground-based centres, and the related evolutive maintenance and operations;
(iii)
preparations for the exploitation phase, including preparatory activities relating to the provision of the services referred to in Article 2(4);
(d)
an exploitation phase comprising:
(i)
the management, maintenance, continuous improvement, evolution and protection of the space-based infrastructure, including replenishment and obsolescence management;
(ii)
the management, maintenance, continuous improvement, evolution and protection of the ground-based infrastructure, in particular of service centres and other ground-based centres, networks and sites, including replenishment and obsolescence management;
(iii)
the development of future generations of the system and the evolution of the services referred to in Article 2(4);
(iv)
certification and standardisation operations associated with the programme;
(v)
the provision and marketing of the services referred to in Article 2(4);
(vi)
cooperation with other GNSS; and
(vii)
all other activities needed to develop the system and ensure that the programme runs smoothly.
The exploitation phase shall begin progressively between 2014 and 2015 with the provision of the initial services for the open service, search and rescue service and public regulated service. Those initial services shall be gradually improved and the other functions specified in the specific objectives referred to in Article 2(4) shall be gradually implemented with the aim of reaching full operational capability by 31 December 2020.
Article 4
The EGNOS exploitation phase
The EGNOS exploitation phase mainly comprises:
(a)
the management, maintenance, continuous improvement, evolution and protection of the space-based infrastructure, including replenishment and obsolescence management;
(b)
the management, maintenance, continuous improvement, evolution and protection of the ground-based infrastructure, in particular networks, sites and support facilities, including replenishment and obsolescence management;
(c)
the development of future generations of the system and the evolution of the services referred to in Article 2(5);
(d)
certification and standardisation operations associated with the programme;
(e)
the provision and marketing of the services referred to in Article 2(5);
(f)
all elements justifying the reliability of the system and its exploitation;
(g)
coordination activities relating to the completion of the specific objectives pursuant to the second and third subparagraphs of Article 2(5).
Article 5
Compatibility and interoperability of the systems
1. The systems, networks and services resulting from the Galileo and EGNOS programmes shall be compatible and interoperable from a technical point of view.
2. The systems, networks and services resulting from the Galileo and EGNOS programmes shall be compatible and interoperable with other satellite navigation systems and with conventional means of radio navigation, where such compatibility and interoperability requirements are laid down in an international agreement concluded pursuant to Article 29.
Article 6
Ownership
The Union shall be the owner of all tangible and intangible assets created or developed under the Galileo and EGNOS programmes. To that effect, agreements shall be concluded with third parties, wherever appropriate, with regard to existing ownership rights.
The Commission shall ensure, through an appropriate framework, the optimal use of the assets referred to in this Article; in particular, it shall manage the intellectual property rights relating to the Galileo and EGNOS programmes as effectively as possible, taking into account the need to protect and give value to the Union's intellectual property rights, the interests of all stakeholders, and the necessity of harmonious development of the markets and of new technologies. To that end, it shall ensure that the contracts entered into, under the Galileo and EGNOS programmes, include the possibility of transferring or licensing intellectual property rights arising from work performed under those programmes to third parties.
CHAPTER II
BUDGETARY CONTRIBUTION AND MECHANISMS
Article 7
Activities
1. The Union budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes for the period 2014-2020 under this Regulation shall be granted to finance activities relating to:
(a)
the completion of the deployment phase of the Galileo programme as referred to in Article 3(c);
(b)
the exploitation phase of the Galileo programme as referred to in Article 3(d);
(c)
the exploitation phase of the EGNOS programme as referred to in Article 4;
(d)
the management and monitoring of the Galileo and EGNOS programmes.
2. The Union budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes shall, in accordance with Article 9(2), also be granted to finance activities relating to research and development of fundamental elements, such as Galileo-enabled chipsets and receivers.
3. The Union budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes shall also cover Commission expenditure relating to the preparation, monitoring, inspection, audit and assessment activities required for the management of the programmes and the implementation of the specific objectives referred to in Article 2(4) and (5). Such expenditure may cover in particular:
(a)
studies and meetings with experts;
(b)
information and communication activities, including institutional communication on the policy priorities of the Union where they are directly linked to the objectives of this Regulation, with a particular view to creating synergies with other relevant Union policies;
(c)
IT technology networks, with the objective of processing or transferring data;
(d)
any other technical or administrative assistance given to the Commission for the management of the programmes.
4. The costs of the Galileo and EGNOS programmes and of the different phases of those programmes shall be clearly identified. The Commission shall, in accordance with the principle of transparent management, inform the European Parliament, the Council and the Committee referred to in Article 36 ("the Committee") on an annual basis of the allocation of Union funds, including the contingency reserve, to each of the activities specified in paragraphs 1, 2 and 3 of this Article and of the use of those funds.
Article 8
Financing of the Galileo and EGNOS programmes
1. In accordance with Article 9, the Union shall finance the activities relating to Galileo and EGNOS programmes referred to in Article 7(1), (2) and (3), to fulfil the objectives as set out in Article 2, without prejudice to any contribution from any other funding source, including those referred to in paragraphs 2 and 3 of this Article.
2. Member States may make a request to provide additional funding for the Galileo and EGNOS programmes to cover additional elements in particular cases, on condition that such additional elements do not create any financial or technical burden or any delay for the programme concerned. On the basis of a request from a Member State, the Commission shall decide, in accordance with the examination procedure referred to in Article 36(3), whether those two conditions have been met. The Commission shall communicate any impact on the Galileo and EGNOS programmes resulting from the application of this paragraph to the European Parliament, the Council and the Committee.
3. Third countries and international organisations may also provide additional funding for the Galileo and EGNOS programmes. The international agreements referred to in Article 29 shall stipulate the conditions and arrangements for their involvement.
4. The additional funding referred to in paragraphs 2 and 3 of this Article shall constitute external assigned revenue in accordance with Article 21(2) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
Article 9
Resources
1. The financial envelope for the implementation of the activities referred to in Article 7(1), (2) and (3) and for covering the risks associated with those activities is set at EUR 7 071,73 million in current prices for the period from 1 January 2014 to 31 December 2020.
The annual appropriations shall be authorised by the European Parliament and the Council within the limits of the multiannual financial framework.
The amount referred to in the first subparagraph shall be broken down in the following categories of expenditure in current prices:
(a)
for the activities referred to in point (a) of Article 7(1), EUR 1 930 million;
(b)
for the activities referred to in point (b) of Article 7(1), EUR 3 000 million;
(c)
for the activities referred to in point (c) of Article 7(1), EUR 1 580 million;
(d)
for the activities referred to in point (d) of Article 7(1) and in Article 7(3), EUR 561,73 million.
2. Without prejudice to any amounts allocated to the development of applications based on the systems within Horizon 2020, the budgetary appropriations assigned to the Galileo and EGNOS programmes, including assigned revenues, shall finance the activities as referred to in Article 7(2) up to a maximum of EUR 100 million at constant prices.
3. The Commission may re-allocate funds from one category of expenditure, as laid down in points (a) to (d) of the third subparagraph of paragraph 1, to another, up to a ceiling of 10 % of the amount referred to in the first subparagraph of paragraph 1. Where the re-allocation reaches a cumulative amount greater than 10 % of the amount referred to in the first subparagraph of paragraph 1, the Commission shall consult the Committee in accordance with the advisory procedure referred to in Article 36(2).
The Commission shall inform the European Parliament and the Council of any re-allocation of funds between categories of expenditure.
4. The appropriations shall be implemented in accordance with the applicable provisions of this Regulation and Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
5. Budgetary commitments for the Galileo and EGNOS programmes shall be appropriated in annual instalments.
6. The Commission shall manage the financial resources referred to in paragraph 1 in a transparent and cost-effective manner. The Commission shall report annually to the European Parliament and the Council on the cost-management strategy pursued.
Article 10
Revenue generated by the Galileo and EGNOS programmes
1. Revenue generated by the exploitation of the systems shall be collected by the Union, paid to the Union budget and allocated to the Galileo and EGNOS programmes, and in particular to the objective referred to in Article 2(1). If the income proves to exceed that required to fund the programme exploitation phases, any adaptation of the principle of allocation shall be approved by the European Parliament and the Council on the basis of a proposal from the Commission.
2. A revenue-sharing mechanism may be provided for in contracts concluded with private sector entities.
3. The interest generated by pre-financing payments made to entities responsible for implementing the budget indirectly shall be assigned to activities subject to the delegation agreement or the contract concluded between the Commission and the entity concerned. In accordance with the principle of sound financial management, the entities responsible for indirect implementation of the budget shall open accounts enabling the funds and corresponding interest to be identified.
CHAPTER III
PUBLIC GOVERNANCE OF THE GALILEO AND EGNOS PROGRAMMES
Article 11
Principles for governance of the Galileo and EGNOS programmes
Public governance of the Galileo and EGNOS programmes shall be based on the principles of:
(a)
a strict division of tasks and responsibilities between the various entities involved, in particular the Commission, the European GNSS Agency and ESA, under the overall responsibility of the Commission;
(b)
sincere cooperation between the entities referred to in point (a) and the Member States;
(c)
strong control of programmes, including for strict adherence to cost and schedule by all the entities involved, within their fields of responsibility, with respect to the objectives of the Galileo and EGNOS programmes;
(d)
optimisation and rationalisation of the use of existing structures, in order to avoid any duplications of technical expertise;
(e)
the use of the best practice project management systems and techniques to oversee the implementation of the Galileo and EGNOS programmes, in the light of the specific requirements and with the support of experts in the field.
Article 12
Commission's role
1. The Commission shall have overall responsibility for the Galileo and EGNOS programmes. It shall manage the funds allocated under this Regulation and oversee the implementation of all programme activities, in particular with respect to their cost, schedule and performance.
2. In addition to the overall responsibility referred to in paragraph 1 and the specific tasks referred to in this Regulation, the Commission shall:
(a)
ensure a clear division of tasks between the various entities involved in the Galileo and EGNOS programmes and to this end it shall allocate the tasks referred to in Article 14(2) and Article 15 respectively, in particular by means of delegation agreements, to the European GNSS Agency and ESA;
(b)
ensure the timely implementation of the Galileo and EGNOS programmes within the resources allocated to the programmes and in accordance with the objectives laid down in Article 2.
To that end, it shall establish and implement the appropriate instruments and structural measures necessary to identify, control, mitigate and monitor the risks associated with the programmes;
(c)
manage, on behalf of the Union and within its field of competence, relationships with third countries and international organisations;
(d)
provide to the Member States and the European Parliament, in a timely manner, all relevant information pertaining to the Galileo and EGNOS programmes, in particular in terms of risk management, overall cost, annual operating costs of each significant item of Galileo infrastructure, revenues, schedule and performance, as well as an overview of the implementation of the project management systems and techniques referred to in point (e) of Article 11;
(e)
assess the possibilities for promoting and ensuring the use of the European satellite navigation systems across the various sectors of the economy, including by analysing how to take advantage of the benefits generated by the systems.
3. For the smooth progress of the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme referred to respectively in Articles 3 and 4, the Commission shall lay down, where necessary, the measures, required to:
(a)
manage and reduce the risks inherent in the progress of the Galileo and EGNOS programmes;
(b)
define the key decision stages to monitor and evaluate the implementation of the programmes;
(c)
determine the location of the ground-based infrastructure of the systems in accordance with security requirements, following an open and transparent process and ensure its operation;
(d)
determine the technical and operational specifications necessary to fulfil the functions referred to in points (b) and (c) of Article 2(4) and to implement systems evolutions.
Those implementing acts shall be adopted in accordance with the examination procedure referred to in Article 36(3).
Article 13
Security of the systems and their operation
1. The Commission shall ensure the security of the Galileo and EGNOS programmes, including the security of the systems and their operation. To that effect, the Commission shall:
(a)
take into account the need for the oversight and integration within all the programmes of security-related requirements and standards;
(b)
ensure that the overall effect of those requirements and standards will support the successful progress of the programmes, in particular in terms of costs, risk management and schedule;
(c)
establish coordination mechanisms between the various bodies involved;
(d)
take into account the security standards and requirements in force in order not to lower the general level of security and not to affect the functioning of existing systems based on those standards and requirements.
2. Without prejudice to Articles 14 and 16 of this Regulation and Article 8 of Decision No 1104/2011/EU, the Commission shall adopt delegated acts in accordance with Article 35, laying down the high level objectives necessary to ensure the security of the Galileo and EGNOS programmes referred to in paragraph 1.
3. The Commission shall establish the necessary technical specifications and other measures to implement the high level objectives referred to in paragraph 2. Those implementing acts shall be adopted in accordance with the examination procedure referred to in Article 36(3).
4. EEAS shall continue to assist the Commission, in the exercise of its functions in the area of external relations, in accordance with Article 2(2) of Decision 2010/427/EU.
Article 14
The role of the European GNSS Agency
1. In accordance with the guidelines laid down by the Commission, the European GNSS Agency shall:
(a)
ensure, with regard to the security of the Galileo and EGNOS programmes, and without prejudice to Articles 13 and 16:
(i)
through its Security Accreditation Board, the security accreditation in accordance with Chapter III of Regulation (EU) No 912/2010; accordingly, it shall initiate and monitor the implementation of security procedures and perform system security audits;
(ii)
the operation of the Galileo Security Monitoring Centre, as referred to in Article 6(d) of Regulation (EU) No 912/2010, in accordance with the standards and requirements referred to in Article 13 of this Regulation and the instructions pursuant to Joint Action 2004/552/CFSP;
(b)
perform the tasks provided for in Article 5 of Decision No 1104/2011/EU, and assist the Commission in accordance with Article 8(6) of that Decision;
(c)
contribute, in the context of the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme, to the promotion and marketing of the services referred to in Article 2(4) and (5), including by carrying out the necessary market analysis, in particular through the market report produced annually by the European GNSS Agency on the market for applications and services, by establishing close contacts with users and potential users of the systems with a view to collecting information on their needs, by following developments in satellite navigation downstream markets, and by drawing up an action plan for the uptake by user community of the services referred to in Article 2(4) and (5), comprising in particular relevant actions relating to standardisation and certification.
2. The European GNSS Agency shall also perform other tasks relating to the implementation of the Galileo and EGNOS programmes, including programme management tasks, and shall be accountable for them. Those tasks shall be entrusted to it by the Commission by means of a delegation agreement adopted on the basis of a delegation decision, in accordance with Article 58(1)(c) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 and shall include:
(a)
operational activities including systems infrastructure management, maintenance and continuous improvement of the systems, certification and standardisation operations and provision of the services referred to in Article 2(4) and (5);
(b)
development and deployment activities for the evolution and future generations of the systems, and contribution to the definition of service evolutions, including procurement;
(c)
promoting the development of applications and services based on the systems, as well as raising awareness of such applications and services, including identifying, connecting and coordinating the network of European centres of excellence in GNSS applications and services, drawing on public and private sector expertise, and evaluating measures relating to such promotion and awareness-raising;
(d)
promoting the development of fundamental elements, such as Galileo-enabled chipsets and receivers.
3. The delegation agreement referred to in paragraph 2 shall confer an appropriate level of autonomy and authority on the European GNSS Agency, with particular reference to the contracting authority, within the framework of Article 58(1)(c) and Article 60 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. In addition, it shall lay down general conditions for the management of the funds entrusted to the European GNSS Agency and, in particular, the actions to be implemented, the relevant financing, management procedures, monitoring and control measures, the measures applicable in the event of inadequate implementation of contracts in terms of costs, schedule and performance, as well as the rules regarding ownership of all tangible and intangible assets.
The monitoring and control measures shall, in particular, provide for a provisional cost forecast system, for systematic information to the Commission on costs and schedule, and, in the event of a discrepancy between the planned budgets, performance and schedule, for corrective action ensuring the implementation of the infrastructures within the limits of the budgets allocated.
4. The European GNSS Agency shall enter into the working arrangements with ESA that are necessary for the fulfilment of their respective tasks under this Regulation for the exploitation phase of the Galileo and EGNOS programmes. The Commission shall inform the European Parliament, the Council and the Committee of such working arrangements concluded by the European GNSS Agency and any changes thereto. Whenever appropriate, the European GNSS Agency may also consider having recourse to other public or private sector entities.
5. In addition to the tasks referred to in paragraphs 1 and 2 and within the scope of its mission, the European GNSS Agency shall provide the Commission with its technical expertise and supply any information necessary for the performance of its tasks under this Regulation, including for the assessment of the possibility of promoting and ensuring the use of the systems referred to in point (e) of Article 12(2).
6. The Committee shall be consulted on the delegation decision referred to in paragraph 2 of this Article, in accordance with the advisory procedure referred to in Article 36(2). The European Parliament, the Council and the Committee shall be informed in advance of the delegation agreements to be concluded by the Union, as represented by the Commission, and the European GNSS Agency.
7. The Commission shall inform the European Parliament, the Council and the Committee of the interim and final results of the evaluation of any procurement tenders and of any contracts with private sector entities, including the information relating to subcontracting.
Article 15
The role of the European Space Agency
1. For the deployment phase of the Galileo programme as referred to in Article 3(c), the Commission shall conclude a delegation agreement without delay with ESA detailing the latter's tasks, in particular as regards the design, development and procurement of the system. The delegation agreement with ESA shall be concluded on the basis of a delegation decision adopted by the Commission in accordance with Article 58(1)(c) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012.
The delegation agreement shall, insofar as necessary for the tasks and budget implementation delegated, lay down the general conditions for the management of the funds entrusted to ESA, and, in particular, the actions to be implemented as regards the design, development and procurement of the system, the relevant financing, management procedures and monitoring and control measures, the measures applicable in the event of inadequate implementation of contracts in terms of costs, schedule and performance, as well as the rules regarding ownership of all tangible and intangible assets.
The monitoring and control measures shall, in particular, provide for a provisional cost forecast system, for systematic information to the Commission on costs and schedule, and, in the event of a discrepancy between the planned budgets, performance and schedule, for corrective action ensuring the implementation of the infrastructures within the limits of the budgets allocated.
2. The Committee shall be consulted on the delegation decision referred to in paragraph 1 of this Article, in accordance with the advisory procedure referred to in Article 36(2). The European Parliament, the Council and the Committee shall be informed in advance of the delegation agreement to be concluded by the Union, as represented by the Commission, and ESA.
3. The Commission shall inform the European Parliament, the Council and the Committee of the interim and final results of the evaluation of the procurement tenders and of the contracts with private sector entities to be concluded by ESA, including the information relating to subcontracting.
4. For the exploitation phase of the Galileo and EGNOS programmes as referred to in Article 3(d) and Article 4, the working arrangements between the European GNSS Agency and ESA, referred to in Article 14(4) shall address the role of ESA during that phase and its co-operation with the European GNSS Agency, in particular as regards:
(a)
conception, design, monitoring, procurement and validation in the framework of the development of future generations of the systems;
(b)
technical support in the framework of operation and maintenance of the existing generation of the systems.
Those arrangements shall comply with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 and with the measures laid down by the Commission in accordance with Article 12(3).
5. Without prejudice to the delegation agreement and the working arrangements referred to in paragraphs 1 and 4 respectively, the Commission may request from ESA technical expertise and information necessary for the performance of its tasks under this Regulation.
CHAPTER IV
ASPECTS RELATING TO THE SECURITY OF THE UNION OR OF THE MEMBER STATES
Article 16
Joint Action
Whenever the security of the Union or its Member States may be affected by the operation of the systems, the procedures set out in Joint Action 2004/552/CFSP shall apply.
Article 17
Application of the rules on classified information
Within the scope of this Regulation:
(a)
each Member State shall ensure that its national security regulations offer a degree of protection of EU classified information equivalent to that provided by the rules on security as set out in the Annex to Decision 2001/844/EC, ECSC, Euratom and by the security rules of the Council set out in the Annexes to Decision 2013/488/EU;
(b)
Member States shall without delay inform the Commission of the national security regulation as referred to in point (a);
(c)
natural persons resident in and legal persons established in third countries may deal with EU classified information regarding the Galileo and EGNOS programmes only where they are subject, in those countries, to a security regulation ensuring a degree of protection at least equivalent to that provided by the Commission's rules on security set out in the Annex to Decision 2001/844/EC, ECSC, Euratom and by the security rules of the Council set out in the Annexes to Decision 2013/488/EU. The equivalence of the security regulation applied in a third country or international organisation shall be defined in a security of information agreement between the Union and that third country or international organisation in accordance with the procedure provided for in Article 218 TFEU and taking into account Article 13 of Decision 2013/488/EU;
(d)
without prejudice to Article 13 of Decision 2013/488/EU and to the rules governing the field of industrial security as set out in the Annex to Decision 2001/844/EC, ECSC, Euratom, a natural person or legal person, third country or international organisation may be given access to EU classified information where deemed necessary on a case by case basis, according to the nature and content of such information, the recipient's need-to-know and the degree of advantage to the Union.
CHAPTER V
PUBLIC PROCUREMENT
SECTION I
General provisions applicable to public procurement conducted as part of the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme
Article 18
General principles
Without prejudice to measures required to protect the essential interests of the security of the Union or public security or to comply with Union export control requirements, Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 shall apply to the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme. Moreover, the following general principles shall also apply to the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and to the exploitation phase of the EGNOS programme: open access and fair competition throughout the industrial supply chain, tendering on the basis of the provision of transparent and timely information, clear communication of the applicable procurement rules, selection and award criteria and any other relevant information allowing a level-playing field for all potential bidders.
Article 19
Specific objectives
During the procurement procedure, the following objectives shall be pursued by the contracting authorities in their calls for tender:
(a)
to promote the widest and most open participation possible throughout the Union by all economic operators, in particular by new entrants and SMEs, including through encouraging recourse to sub-contracting by the tenderers;
(b)
to avoid possible abuse of a dominant position and reliance on a single supplier;
(c)
to take advantage of prior public sector investments and lessons learned, as well as industrial experience and competences, including that acquired in the definition, development and validation and deployment phases of the Galileo and EGNOS programmes, while ensuring that competitive tendering rules are complied with;
(d)
to pursue multiple sourcing wherever appropriate in order to ensure better overall control of the Galileo and EGNOS programmes, their costs and schedule;
(e)
to take into account wherever appropriate the total cost over the useful lifecycle of the product, service or work being tendered.
SECTION 2
Specific provisions applicable to public procurement conducted as part of the deployment and exploitation phases of the Galileo programme and the exploitation phase of the EGNOS programme
Article 20
Establishing fair competition conditions
The contracting authority shall take the appropriate measures to ensure fair competition conditions when the previous involvement of a company in activities associated with the subject of the call for tender:
(a)
may confer significant advantages on that company in terms of privileged information and therefore may give rise to concerns as to compliance with the principle of equal treatment; or
(b)
affect normal competition conditions or the impartiality and objectivity of the award or performance of the contracts.
These measures shall not distort competition, or jeopardise equal treatment or the confidentiality of data collected about undertakings, their business relations and cost structure. In that context, those measures shall take into account the nature and particulars of the intended contract.
Article 21
Security of information
When contracts involve, require and/or contain classified information, the contracting authority shall specify in the tender documents the measures and requirements necessary to ensure the security of such information at the requisite level.
Article 22
Reliability of supply
The contracting authority shall specify in the tender documents its requirements in relation to the reliability of supplies and of the provision of services for the execution of the contract.
Article 23
Conditional stage-payment contracts
1. The contracting authority may award a contract in the form of a conditional stage-payment contract.
2. A conditional stage-payment contract shall include a fixed stage which shall be accompanied by a budgetary commitment which results in a firm commitment to provide the works, supplies or services contracted for that stage, and one or more stages which are conditional in terms of both budget and execution. The tender documents shall refer to the specific features of conditional stage-payment contracts. In particular, they shall specify the subject-matter of the contract, the price or the arrangements for determining the price and the arrangements for the provision of works, supplies and services at each stage.
3. The fixed stage obligations shall be part of a consistent whole; the same shall be true for the obligations under each conditional stage, taking into account the obligations under the previous stages.
4. The performance of each conditional stage shall be subject to a decision by the contracting authority, notified to the contractor in accordance with the contract. When a conditional stage is confirmed late or is not confirmed, the contractor may benefit, if the contract so provides and under the conditions laid down therein, from a tide-over allowance or a non-execution allowance.
5. Where, with regard to a particular stage, the contracting authority finds that works, supplies, or services agreed for that stage have not been completed, it may claim damages and terminate the contract, if the contract so provides and under the conditions laid down therein.
Article 24
Cost-reimbursement contracts
1. The contracting authority may opt for a full or partial cost-reimbursement contract up to a ceiling price, under the conditions laid down in paragraph 2.
The price to be paid for such contracts shall consist of reimbursement of all direct costs incurred by the contractor in performing the contract, such as expenditure on labour, materials, consumables, and use of the equipment and infrastructures necessary to perform the contract. These costs shall be increased by a fixed fee covering indirect costs and the profit, or a sum covering indirect costs and incentive fee compensation based on achieving objectives in respect of performance and delivery schedules.
2. The contracting authority may opt for a full or partial cost-reimbursement contract when it is objectively impossible to specify an accurate fixed price and if it can be reasonably shown that such a fixed price would be abnormally high due to the uncertainties inherent in performance of the contract because:
(a)
the contract has very complex features or features which require the use of a new technology and, therefore, includes a significant number of technical risks; or
(b)
the activities subject to the contract must, for operational reasons, start immediately even though it is not yet possible to determine a firm fixed price in full due to significant risks or because the performance of the contract depends in part on the performance of other contracts.
3. The ceiling price for a full or partial cost-reimbursement contract shall be the maximum price payable. It may be exceeded only in duly justified exceptional circumstances subject to prior agreement by the contracting authority.
4. The tender documents of a procurement procedure for a full or partial cost-reimbursement contract shall specify:
(a)
the type of contract, namely whether it is a full or partial cost-reimbursement contract up to a ceiling price;
(b)
for a partial cost-reimbursement contract, the elements of the contract subject to cost-reimbursement;
(c)
the total ceiling price;
(d)
the award criteria, which must enable an evaluation of the plausibility of the estimated overall budget, of the reimbursable costs, of the mechanisms for determining those costs, and the profit referred to in the tender to be evaluated;
(e)
the mechanics of the increase referred to in paragraph 1 to be applied to direct costs;
(f)
the rules and procedures which determine the eligibility of the costs planned by the tenderer for the performance of the contract, in accordance with the principles set out in paragraph 5;
(g)
the accounting rules with which tenderers must comply;
(h)
in the case of a partial cost-reimbursement contract to be converted into a firm fixed-price contract, the parameters for such conversion.
5. The costs declared by the contractor during the performance of a full or partial cost-reimbursement contract shall only be eligible if they:
(a)
are actually incurred in the course of the contract, with the exception of the costs for the equipment, infrastructures and intangible fixed assets necessary for performance of the contract which may be deemed eligible up to the whole of their purchase value;
(b)
are referred to in the estimated overall budget which may be revised by amendments to the initial contract;
(c)
are necessary for the performance of the contract;
(d)
result from and are attributable to the performance of the contract;
(e)
are identifiable, verifiable, recorded in the contractor's accounting record and determined in accordance with the accounting standards referred to in the specifications and in the contract;
(f)
comply with the requirements of applicable tax and social law;
(g)
do not derogate from the terms of the contract;
(h)
are reasonable, justified, and comply with the requirements of sound financial management, in particular regarding economy and efficiency.
The contractor shall be responsible for its own cost accounting, keeping sound accounting records or any other document required to show that the costs for which reimbursement is requested have been incurred and comply with the principles set out in this Article. Costs which cannot be substantiated by the contractor shall be deemed ineligible and their reimbursement shall be refused.
6. The contracting authority shall be responsible for the following tasks in order to ensure correct performance of cost-reimbursement contracts:
(a)
determining the most realistic possible ceiling price, while providing the necessary flexibility to account for technical difficulties;
(b)
converting a partial cost-reimbursement contract into a full firm fixed-price contract as soon as it is possible to determine such a firm fixed-price during performance of the contract. For that reason, it shall determine the conversion parameters to convert a contract concluded on a cost-reimbursement basis to a firm fixed-price contract;
(c)
implementing monitoring and control measures which provide, in particular, an estimated cost forecast system;
(d)
determining suitable principles, tools and procedures for the performance of the contract, in particular for identifying and checking the eligibility of the costs declared by the contractor or its subcontractors during the performance of the contract, and for introducing amendments to the contract;
(e)
checking that the contractor and its subcontractors comply with the accounting standards stipulated in the contract and with the obligation to provide their accounting documents which should present a true and fair view of the accounts;
(f)
throughout the performance of the contract, continuously ensuring the effectiveness of the principles, tools and procedures referred to in point (d).
Article 25
Amendments
The contracting authority and the contractors may change the contract by an amendment on condition that the amendment fulfils all of the following conditions:
(a)
it does not alter the subject-matter of the contract,
(b)
it does not disturb the economic balance of the contract,
(c)
it does not introduce conditions which, if they had appeared initially in the contract documents, would have allowed for the admission of tenderers other than those initially admitted or would have allowed for the acceptance of a tender other than the one initially accepted.
Article 26
Subcontracting
1. The contracting authority shall request the tenderer to subcontract a share of the contract by competitive tendering at the appropriate levels of sub-contracting to companies other than those that belong to the tenderer's group in particular to new entrants and SMEs.
2. The contracting authority shall express the requisite share of the contract to be subcontracted in the form of a range from a minimum to a maximum percentage. It shall ensure that such percentages are proportionate to the objective and value of the contract, taking into account the nature of the sector of activity concerned, and in particular, the competitive conditions and the industrial potential observed.
3. If the tenderer indicates in its tender that it intends not to sub-contract any share of the contract or to subcontract a share smaller than the minimum range referred to in paragraph 2, it shall provide the reasons therefore to the contracting authority. The contracting authority shall submit that information to the Commission.
4. The contracting authority may reject subcontractors selected by the candidate at the stage of the main contract award procedure or by the tenderer selected for the performance of the contract. It shall justify its rejection in writing, which may be based only on the criteria used for selection of tenderers for the main contract.
CHAPTER VI
MISCELLANEOUS PROVISIONS
Article 27
Programming
The Commission shall adopt an annual work programme in the form of an implementation plan of the actions required to meet the specific objectives of the Galileo programme laid down in Article 2(4) according to the phases set out in Article 3 and the specific objectives of the EGNOS programme laid down in Article 2(5). The annual work programme shall also provide for the funding of those actions.
Those implementing measures shall be adopted in accordance with the examination procedure referred to in Article 36(3).
Article 28
Member States' action
The Member States shall take all necessary measures to ensure the good functioning of the Galileo and EGNOS programmes including measures to ensure the protection of the ground stations established on their territories which shall be at least equivalent to those required for the protection of European critical infrastructures within the meaning of Council Directive 2008/114/EC (18). The Member States shall not take any measures which could be detrimental to the programmes or the services provided through their exploitation, in particular in terms of the continuity of the operation of the infrastructures.
Article 29
International agreements
The Union may enter into agreements with third countries and international organisations in the context of the Galileo and EGNOS programmes in accordance with the procedure laid down in Article 218 TFEU.
Article 30
Technical assistance
In order to carry out the technical tasks referred to in Article 12(2), the Commission may have recourse to the necessary technical assistance, in particular to the capacity and expertise of the national agencies competent in the space sector, or the assistance of independent experts and bodies capable of providing impartial analyses and opinions on the progress of the Galileo and EGNOS programmes.
The entities involved in the public governance of the programmes, other than the Commission, in particular, the European GNSS Agency and ESA, may also receive the same technical assistance in performing the tasks entrusted to them under this Regulation.
Article 31
Personal data and privacy protection
1. The Commission shall ensure that personal data and privacy are protected during the design, implementation and exploitation of the systems and that the appropriate safeguards are included therein.
2. All personal data handled in the context of the tasks and activities provided for in this Regulation shall be processed in accordance with the applicable law on personal data protection, in particular Regulation (EC) No 45/2001 of the European Parliament and of the Council (19) and Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council (20).
Article 32
Protection of the Union's financial interests
1. The Commission shall take the appropriate measures to ensure that the financial interests of the Union are protected when actions financed under this Regulation are implemented, by the application of preventive measures against fraud, corruption and any other illegal activities, by effective checks and, if irregularities are detected, by the recovery of amounts unduly paid and, if necessary, by effective, proportionate and dissuasive penalties.
2. The Commission or its representatives and the Court of Auditors shall have the power of audit, on the basis of document and on-the-spot checks, over all grant beneficiaries, contractors and subcontractors who have received Union funds under this Regulation.
The European Anti-fraud Office (OLAF) may carry out investigations, including on-the-spot checks and inspections of economic operators directly or indirectly concerned by such funding in accordance with the provisions and procedures laid down in Regulation (EU, Euratom) No 883/2013 of the European Parliament and of the Council (21) and Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 (22) with a view to establishing whether there has been fraud, corruption or any other illegal activity affecting the financial interests of the Union in connection with a grant agreement or decision or a contract concerning Union financing.
Without prejudice to the first and second subparagraphs, international agreements with third countries and with international organisations, grant agreements, grant decisions and contracts resulting from the application of this Regulation shall contain provisions expressly empowering the Commission, the Court of Auditors and OLAF to conduct such audits and investigations in accordance with their respective competences.
Article 33
Information to the European Parliament and to the Council
1. The Commission shall ensure the implementation of this Regulation. Each year, when it presents the preliminary draft budget, it shall present a report to the European Parliament and to the Council on the implementation of the Galileo and EGNOS programmes. That report shall contain all information pertaining to the programmes, in particular in terms of risk management, overall cost, annual operating cost, revenues, schedule and performance, as referred to in point (d) of Article 12(2) and as regards the functioning of the delegation agreements concluded pursuant to Articles 14(2) and 15(1). It shall include:
(a)
an overview of the allocation and use of funds allocated to the programmes as referred to in Article 7(4);
(b)
information on the cost management strategy pursued by the Commission as referred to in Article 9(6);
(c)
an assessment of intellectual property rights management;
(d)
an overview of the implementation of the project management systems and techniques, including risk management systems and techniques, as referred to in point (d) of Article 12(2);
(e)
an evaluation of the measures taken to maximise the socio-economic benefits of the programmes.
2. The Commission shall inform the European Parliament and the Council of the interim and final results of the evaluation of the procurement tenders and of the contracts with private sector entities performed by the European GNSS Agency and ESA pursuant to Article 14(7) and Article 15(3) respectively.
It shall also inform the European Parliament and the Council:
(a)
of any re-allocation of funds between categories of expenditure performed pursuant to Article 9(3);
(b)
of any impact on the Galileo and EGNOS programmes resulting from the application of Article 8(2).
Article 34
Review of the implementation of this Regulation
1. By 30 June 2017, the Commission shall present an evaluation report on the implementation of this Regulation to the European Parliament and the Council, with a view to a decision being taken on the renewal, modification or suspension of the measures taken pursuant to this Regulation concerning:
(a)
achieving the objectives of those measures, from the point of view of both results and impacts;
(b)
effectiveness of the use of resources;
(c)
European added value.
The evaluation shall also address technological developments relating to the systems, the scope for simplification, its internal and external coherence, the relevance of all objectives, as well as the contribution of the measures to the Union priorities of smart, sustainable and inclusive growth. It shall take into account the results of the evaluation on the long-term impact of the previous measures.
2. The evaluation shall take into account progress made with regard to the specific objectives of the Galileo and EGNOS programmes laid down in Article 2(4) and (5), respectively, on the basis of performance indicators such as:
(a)
for Galileo and as regards:
(i)
its infrastructure deployment:
-
number and availability of operational satellites, and number of available on-ground spare satellites versus number of planned satellites referred to in the delegation agreement;
-
actual availability of the elements of the ground-based infrastructure (such as ground stations, control centres) versus planned availability;
(ii)
service level:
-
service availability map per service versus service definition document;
(iii)
cost:
-
cost performance index per major cost item of the programme based on a ratio comparing actual cost with budgeted cost;
(iv)
schedule:
-
schedule performance index per major item of the programme based on comparing budgeted cost of work performed with budgeted cost of work scheduled;
(v)
market level:
-
market trend based on the percentage of Galileo and EGNOS receivers in the total number of receiver models included in the market report provided by the European GNSS Agency referred to in point (c) of Article 14(1).
(b)
for EGNOS and as regards:
(i)
its coverage extension:
-
progress of the coverage extension versus agreed coverage extension plan;
(ii)
service level:
-
service availability index based on the number of airports with EGNOS-based approach procedures with an operational status versus the total number of airports with EGNOS-based approach procedures;
(iii)
cost:
-
cost performance index based on a ratio comparing actual cost with budgeted cost;
(iv)
schedule:
-
schedule performance index based on comparing budgeted cost of work performed with budgeted cost of work scheduled.
3. The bodies involved in the implementation of this Regulation shall provide the Commission with the data and information necessary to enable the actions concerned to be monitored and evaluated.
CHAPTER VII
DELEGATION AND IMPLEMENTING MEASURES
Article 35
Exercise of the delegation
1. The power to adopt delegated acts is conferred on the Commission subject to the conditions laid down in this Article.
2. The power to adopt delegated acts referred to in Article 13(2) shall be conferred on the Commission for an indeterminate period from 1 January 2014.
3. The delegation of power referred to in Article 13(2) may be revoked at any time by the European Parliament or by the Council. A decision to revoke shall put an end to the delegation of the power specified in that decision. It shall take effect the day following the publication of the decision in the Official Journal of the European Union or at a later date specified therein. It shall not affect the validity of any delegated acts already in force.
4. As soon as it adopts a delegated act, the Commission shall notify it simultaneously to the European Parliament and to the Council.
5. A delegated act adopted pursuant to Article 13(2) shall enter into force only if no objection has been expressed either by the European Parliament or the Council within a period of two months of notification of that act to the European Parliament and the Council or if, before the expiry of that period, the European Parliament and the Council have both informed the Commission that they will not object. That period shall be extended by two months at the initiative of the European Parliament or the Council.
Article 36
Committee Procedure
1. The Commission shall be assisted by a Committee. That Committee shall be a committee within the meaning of Regulation (EU) No 182/2011.
2. Where reference is made to this paragraph, Article 4 of Regulation (EU) No 182/2011 shall apply.
3. Where reference is made to this paragraph, Article 5 of Regulation (EU) No 182/2011 shall apply.
4. Representatives of the European GNSS Agency and ESA shall be involved as observers in the work of the Committee under the conditions laid down in its rules of procedure.
5. International agreements concluded by the Union in accordance with Article 29 may provide for the involvement, as appropriate, of representatives of third countries or international organisations in the work of the Committee under the conditions laid down in its rules of procedure.
6. The Committee shall meet regularly, preferably four times per year, on a quarterly basis. The Commission shall provide a report on programme progress at each meeting. Those reports shall give a general overview of programme status and developments, in particular in terms of risk management, cost, schedule and performance. At least once a year, those reports shall include the performance indicators referred to in Article 34(2).
CHAPTER VIII
FINAL PROVISIONS
Article 37
Repeals
1. Regulations (EC) No 876/2002 and (EC) No 683/2008 shall be repealed with effect from 1 January 2014.
2. Any measure adopted on the basis of Regulation (EC) No 876/2002 or Regulation (EC) No 683/2008 shall remain in force.
3. References to the repealed Regulation (EC) No 683/2008 shall be construed as references to this Regulation and shall be read in accordance with the correlation table set out in the Annex hereto.
Article 38
Entry into force
This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
It shall apply from 1 January 2014.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Strasbourg, 11 December 2013.