ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
COMMISSION DECISION (EU) 2015/454
of 9 July 2014
on the State aid SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) implemented by Greece for Alpha Bank Group relating to:
-
Recapitalisation and restructuring of Alpha Bank S.A.,
-
Resolution of Cooperative Bank of Western Macedonia through a transfer order to Alpha Bank S.A.,
-
Resolution of Evia Cooperative Bank through a transfer order to Alpha Bank S.A.,
-
Resolution of the Cooperative Bank of Dodecanese through a transfer order to Alpha Bank S.A.
(notified under document C(2014) 4662)
(Only the English text is authentic)
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on Member States and other interested parties to submit their comments pursuant to those provisions,
Whereas,
1. PROCEDURE
1.1. PROCEDURE RELATED TO ALPHA BANK
(1)
By decision of 19 November 2008 the Commission approved a scheme entitled ‘Support Measures for the Credit Institutions in Greece’ (the ‘Greek Banks Support Scheme’) designed to ensure the stability of the Greek financial system. The Greek Banks Support Scheme allows for aid to be granted under its three constituent measures, a recapitalisation measure, a guarantee measure and a government bond loan measure (1). In May 2009, the Alpha Bank Group (‘the Bank’) was recapitalised by Greece under the recapitalisation measure.
(2)
Recital 14 of the decision of 19 November 2008 recorded that a restructuring plan would be notified to the Commission in respect of the beneficiaries of the recapitalisation measure.
(3)
On 2 August 2010, the Greek authorities submitted a restructuring plan in respect of the Bank to the Commission. The Commission registered that plan and its subsequent updates as well as additional information submitted by the Greek authorities as Case SA.30342 (PN 26/2010) and then SA.32786 (2011/PN).
(4)
The Bank has repeatedly benefited from State guarantees on debt instruments and government bond loans under the Greek Bank Support Scheme (2). It also benefited from State-guaranteed emergency liquidity assistance (‘State-guaranteed ELA’).
(5)
On 20 April 2012, the Hellenic Financial Stability Fund (‘HFSF’) provided the Bank with a letter committing to participate in a planned share capital increase of the Bank. On 28 May 2012, the HFSF granted a bridge recapitalisation of EUR 1 900 million to the Bank (‘first bridge recapitalisation’).
(6)
In May 2012, the Greek authorities notified to the Commission the commitment letter that had been provided by the HFSF to the Bank. The Commission registered it as a non-notified aid (Case SA.34823 (2012/NN)) as the measure had already been implemented.
(7)
By decision of 27 July 2012, the Commission opened a formal investigation procedure on the first bridge recapitalisation (‘the Alpha Opening Decision’) (3).
(8)
On 12 October 2012, the HFSF gave its consent to the Bank for the acquisition of Emporiki Bank from Crédit Agricole S.A. (‘Crédit Agricole’). On 16 October 2012, Crédit Agricole and the Bank signed a share purchase agreement.
(9)
Before that date, the Greek authorities had informed the Commission services about the evolution of the process and the terms of the potential acquisition of Emporiki Bank.
(10)
On 23 November 2012, the Commission services sent a letter to the Greek authorities, including their preliminary assessment of the acquisition.
(11)
In December 2012, the HFSF granted a second bridge recapitalisation of EUR 1 042 million to the Bank (‘second bridge recapitalisation’). On 21 December 2012, the HFSF also provided the Bank with a commitment letter for its participation in a share capital increase of the Bank and in convertible capital instruments to be issued, for a total amount of up to EUR 1 629 million (4). The Greek authorities notified those measures to the Commission on 27 December 2012 (5).
(12)
In May 2013, the Bank announced the successful completion of its EUR 457,1 million rights issue and the allocation of all shares offered in an additional EUR 92,9 million private placement. On 3 June 2013, the HFSF converted the first and second bridge recapitalisations into equity and injected a further EUR 1 079 million of capital into the Bank (the ‘Spring 2013 recapitalisation’).
(13)
On 19 December 2013, the Greek authorities submitted information to the Commission regarding the terms of the Spring 2013 recapitalisation.
(14)
On 12 June 2014 the Greek authorities submitted a final restructuring plan for the Bank (‘the restructuring plan’) to the Commission. On the same date they provided information on the State-guaranteed ELA. They indicated that they intended to continue providing the Bank with liquidity support, as well as State guarantees on debt instruments and government bond loans under the Greek Banks Support Scheme (6).
(15)
The Commission has had numerous meetings, teleconferences and electronic mail exchanges with representatives of the Greek authorities and the Bank.
(16)
Greece accepts that exceptionally this Decision is adopted in the English language only.
1.2. PROCEDURE RELATED TO THE STATE SUPPORT GRANTED TO THE THREE COOPERATIVE BANKS
(17)
On 3 December 2013, Greece informed the Commission about the anticipated resolution of three cooperative banks (‘the three Cooperative Banks’), namely Cooperative Bank of Dodecanese (‘Dodecanese Bank’), Cooperative Bank of Evia (‘Evia Bank’) and Cooperative Bank of Western Macedonia (‘Western Macedonia Bank’).
(18)
On 4 December 2013, the Commission services asked Greece to submit information regarding the anticipated resolution of the three Cooperative Banks.
(19)
On 5 December 2013, Greece submitted the requested information to the Commission services.
(20)
On 8 December 2013, the Bank of Greece proceeded with the resolution of the three Cooperative Banks and the transfer of the selected liabilities of the three Cooperative Banks to the Bank.
(21)
On 17 December 2013, Greece notified the State support provided in the framework of the resolution of the three Cooperative Banks.
2. DESCRIPTION
2.1. THE BANK AND ITS DIFFICULTIES
2.1.1. General context of the Greek banking sector
(22)
Greece’s real gross domestic product (‘GDP’) fell by 20 % from 2008 to 2012, as shown in Table 1. As a result, Greek banks faced a rapidly increasing default rate on loans to Greek households and companies (7). Those developments have adversely affected the performance of the assets of Greek banks and given rise to capital needs.
Table 1
Real GDP Growth in Greece, 2008-13
Greece
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real GDP growth, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Source:
Eurostat, available online at http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
In addition, in February 2012, Greece implemented a private sector bond exchange known as Private Sector Involvement (‘the PSI programme’). Greek banks were involved in the PSI programme, in the course of which the Greek government offered existing private bondholders new securities (including new Greek Government Bonds (‘GGBs’), GDP-linked securities and PSI payment notes issued by the European Financial Stability Fund (‘EFSF’)) in exchange for existing GGBs, with a nominal discount of 53,5 % and longer maturities (8). The Greek authorities announced the results of that exchange of bonds on 9 March 2012 (9). The exchange resulted in significant losses for the bondholders (estimated by the Bank of Greece at 78 % of the face amount of old GGBs on average for the Greek banks) and capital needs which were retroactively booked in the Greek banks’ 2011 financial statements.
Table 2
Total PSI losses of the main Greek banks (EUR million)
Banks
Face amount Face amount of GGBs (1)
Face amount of state related loans (2)
Total face amount (3) = (1) + (2)
PSI loss of GGBs (4)
PSI loss of state-related loans (5)
Total gross PSI loss (6) = (4) + (5)
Total gross PSI loss/Core Tier 1 (10) (Dec 2011) (%)
Total gross PSI loss/Total assets (Dec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Source:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p. 14.
(24)
Since the Greek banks faced substantial capital shortfalls as a result of the PSI programme and the continuing recession, the Memorandum of Economic and Financial Policies (‘MEFP’) of the Second Adjustment Programme for Greece between the Greek government, the European Union, the International Monetary Fund (‘IMF’) and the European Central Bank (‘ECB’) dated 11 March 2012 made funds available for those banks’ recapitalisation. The Greek authorities estimated the total bank recapitalisation needs and resolution costs to be financed under that programme at EUR 50 billion (11). That amount was calculated on the basis of a stress test performed by the Bank of Greece for the period starting December 2011 and ending December 2014 (‘the stress test of 2012’), which relied on the loan losses forecast performed by Blackrock (12). The funds for the recapitalisation of the Greek banks are available through the HFSF. Table 3 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks as they result from the stress test of 2012.
Table 3
Stress test of 2012: Capital needs of the main Greek banks (EUR million)
Banks
Reference Core Tier 1 (Dec 2011) (1)
Total gross PSI loss (Dec 2011) (2)
Provisions related to PSI (June 2011) (3)
Gross Cumulative Loss Projections for credit risk (4)
Loan loss reserves (Dec 2011) (5)
Internal capital generation (6)
Target Core Tier 1 (Dec 2014) (7)
Capital needs (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Source:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p. 8
(25)
According to the MEFP, ‘banks submitting viable capital raising plans will be given the opportunity to apply for and receive public support in a manner that preserves private sector incentives to inject capital and thus minimises the burden for taxpayers’ (13). The Bank of Greece found that only the four largest banks (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank and Alpha Bank) submitted viable capital raising plans (14). They received a first bridge recapitalisation by the HFSF in May 2012.
(26)
Domestic deposits in the banks in Greece decreased by 37 % in total between the end of 2009 and June 2012 due to the recession and political uncertainty. Those banks had to pay higher interest rates to try to retain deposits. The costs of deposits increased, reducing the net interest margin of the banks. As Greek banks were shut out from wholesale funding markets, they became entirely dependent on Eurosystem financing (15), a growing portion of which was in the form of State-guaranteed ELA granted by the Bank of Greece.
(27)
On 3 December 2012, Greece launched a buy-back programme on the new GGBs received by the investors in the framework of the PSI programme, at prices ranging from 30,2 % to 40,1 % of their nominal value (16). The Greek banks participated in that buy-back programme which crystallised further losses on their balance sheets, since most of the accounting loss (that is, the difference between market value and nominal value) booked on those new GGBs at the time of the PSI programme became definitive and irreversible (17).
(28)
In December 2012, the four largest Greek banks received a second bridge recapitalisation from the HFSF.
(29)
In spring 2013, the bridge recapitalisation of the four banks was converted into permanent recapitalisation in ordinary shares, with the HFSF holding more than 80 % of the shareholding of each of the four banks. For the banks which managed to attract a pre-determined amount of private capital (the Bank, Piraeus Bank S.A. and National Bank of Greece S.A.), the HFSF received non-voting shares and private investors were granted warrants on the shares of the HFSF.
(30)
In July 2013, the Bank of Greece commissioned an advisor to carry out a diagnostic study on the loan portfolios of all Greek banks. That advisor carried out credit loss projections (‘CLPs’) on all domestic loan books of the Greek banks as well as on loans carrying Greek risk in foreign branches and subsidiaries over a three-and-a-half-year and a loan-lifetime horizon. The analysis provided CLPs under two macroeconomic scenarios, a baseline and an adverse one. The CLPs for foreign loan portfolios were estimated by the Bank of Greece using some input from the advisor.
(31)
Based on the advisor’s assessment of the CLPs, in autumn 2013 the Bank of Greece launched a new stress test exercise (‘the stress test of 2013’) to assess the robustness of the Greek banks’ capital position under both a baseline and an adverse scenario. The Bank of Greece conducted the capital needs assessment with the technical support of a second advisor.
(32)
The key components of the capital needs assessment under the stress test of 2013 were: (i) the CLPs (18) on banks’ loan portfolios on a consolidated basis for Greek risk and foreign risk, net of existing loan reserves; and (ii) the estimated operating profitability of banks for the period from June 2013 to December 2016, based on a conservative adjustment of the restructuring plans which had been submitted to the Bank of Greece during the fourth quarter of 2013. Table 4 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks on a consolidated basis under the baseline scenario for that stress test of 2013.
Table 4
Stress test of 2013: Capital needs of the Greek banks on a consolidated basis in the baseline scenario (EUR million)
Banks
Reference Core Tier 1 (June 2013) (1)
Loan Loss reserves (June 2013) (2)
CLPs for Greek risk (3)
CLPs for foreign (19) (4)
Internal Capital Generation (5)
Stress test Core Tier 1 ratio (December 2016) (6)
Capital needs (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Source:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, March 2014, p. 42.
(33)
On 6 March 2014, the Bank of Greece announced the results of the stress test of 2013 and requested the banks to submit, by mid-April 2014, their capital raising plans to cover the capital needs under the baseline scenario.
(34)
Between the end of March 2013 and early May 2014, banks proceeded with capital increases.
2.1.2. The beneficiary
(35)
The Bank provides universal banking services mainly in Greece and in South-Eastern Europe (Cyprus, Romania, Bulgaria, Serbia, Albania and the Former Yugoslav Republic of Macedonia (‘FYROM’)) as well as in the United Kingdom. It offers a full range of banking and financial products and services to households and businesses. It is active in retail, corporate and private banking, asset management, treasury and investment banking. The Bank is incorporated in Greece and its shares are listed on the Athens Stock Exchange. On 30 September 2012, the Bank employed a total of 17 119 people, of which around one-third were employed in South-Eastern Europe and in the United Kingdom, while the remaining two-thirds were employed in Greece (22).
(36)
The Bank participated in the PSI programme, exchanging GGBs and State-related loans with a face value of EUR 6 043 million. Its total PSI-related charge amounted to around EUR 4 786 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts (23). During the buy-back programme of December 2012, the Bank sold the new GGBs it had received in the framework of the PSI at a deep discount to nominal value. That sale crystallised its losses on the new GGBs.
(37)
The key figures of the Bank in December 2010, December 2011, December 2012 and December 2013 (consolidated data) are presented in Table 5.
Table 5
Alpha Bank key figures, 2010, 2011, 2012 and 2013
Profit and loss
(EUR million)
2010
2011
2012
Pro forma 2012
(including Emporiki)
2013
(including Emporiki)
Net Interest Income
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Total Operating Income
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Total Operating Expenses
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Pre Provision Income
1 101
1 187
327
80
918
Impairment Losses to cover credit risk
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Impairment losses on GGBs and loans eligible to PSI
-
-4 789
-
-
-
Negative goodwill
3 283
Net Profit/Loss
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Selective Volume figures
(EUR million)
2010
2011
2012
Pro forma 2012
(including Emporiki)
2013
(including Emporiki)
Total Loans and Advances to Customers (Net)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Deposits
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Total Assets
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Total Equity (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Sources:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro forma 2012: Restructuring Plan of Alpha Bank, June 2014, p. 24.
2012 and 2011: Financial results 2012 - Consolidated financial statements: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Financial results 2011 - Consolidated financial statements: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Table 5 illustrates that, apart from the huge losses it booked in 2011 due to the PSI programme (EUR 4 786 million (25)), the Bank suffered from declining income (due, among other reasons, to the higher costs of deposits) and from high and rising impairment losses on its loan portfolios in Greece and abroad. The liquidity position of the Bank was badly hit by deposit outflows and its loan-to-deposit ratio reached 152 % at 31 December 2011 (26), while 34 % of its balance sheet was funded by the Eurosystem at that date (27).
(39)
Under the stress test of 2013, the Bank of Greece estimated the capital needs of the Bank at EUR 262 million for the baseline scenario.
(40)
In March 2014, the Bank proceeded with a capital increase of EUR 1,2 billion to cover the capital needs mentioned in recital 39 and to repay the preference shares held by Greece for EUR 940 million (28). In contrast to Eurobank’s capital increase of April 2014, the HFSF did not commit to inject capital in the Bank’s capital increase in case of insufficient private demand. The latter’s capital increase was achieved through a non-pre-emptive equity offering (that is to say a capital increase with cancellation of shareholders’ pre-emption rights) to international investors and through a public offering in Greece. The subscription price was set at EUR 0,66 per share.
(41)
Following the capital increase, the Bank announced on 17 April 2014 that it had redeemed the preference shares to Greece, for a total amount of EUR 940 million.
2.2. THE BANK’S ACQUISITIONS OF GREEK BANKING ACTIVITIES
2.2.1. Acquisition of Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank was established in 1882.
(43)
In 2000, Crédit Agricole Group initially acquired a 6,7 % stake in Emporiki Bank. Emporiki Bank became a subsidiary of Crédit Agricole in 2006, when it acquired a controlling interest. Crédit Agricole increased its shareholding to 94,99 % in Emporiki Bank at that time.
(44)
Emporiki Bank operated in all banking activities (retail, corporate) as well as in investment banking, asset management, portfolio management and in general financial services. It offered its services in Greece through its network of 323 branches and abroad through its branch in Cyprus as well as through subsidiaries in Cyprus, Bulgaria, Albania and Romania (29). It employed 4 230 employees at 31 December 2012.
(45)
The Bank participated in the PSI programme, exchanging GGBs and other eligible securities with a face value of EUR 766 million. As illustrated in Table 2, its total PSI-related charge amounted to around EUR 590 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts. As illustrated in Table 3, the capital needs of Emporiki Bank were estimated at EUR 2 475 million and were calculated on the basis of a stress test of 2012 performed by the Bank of Greece for the period starting 31 December 2011 and ending 31 December 2014, which relied on the loan losses forecast performed by Blackrock.
(46)
On 12 October 2012, the HFSF gave its consent to the Bank for the acquisition of Emporiki Bank from Crédit Agricole.
(47)
On 16 October 2012, Crédit Agricole and the Bank signed the ‘Share Purchase Agreement dated 16 October 2012 between Crédit Agricole S.A. and Alpha Bank S.A. for the sale and purchase of Emporiki Bank of Greece S.A.’. Following the completion of the financial due diligence, Crédit Agricole injected an aggregate capital amount of EUR 2 893 million, while it subscribed in full to a EUR 150 million convertible bond issued by the Bank (30). The Bank was then to acquire the fully recapitalised Emporiki Bank for one euro. Under the share purchase agreement, the Bank did not acquire the foreign subsidiaries of Emporiki Bank, which remained within Crédit Agricole, except for the Cypriot branch of Emporiki Bank, which accounted for EUR 0,5 billion of assets and which was part of the perimeter acquired by the Bank.
(48)
At 31 December 2012, following the recapitalisation by Crédit Agricole, Emporiki Bank’s capital adequacy ratio was 17,6 % while its Tier 1 ratio was 13,5 %.
(49)
On 1 February 2013, the Bank announced the completion of the transfer of Emporiki Bank’s entire share capital to the Bank (31).
(50)
The key figures of Emporiki Bank in December 2010, December 2011, December 2012 and January 2013 are presented in Table 6.
Table 6
Emporiki Bank key figures, 2010, 2011, 2012 and January 2013
In EUR billion
31 December 2010
(consolidated)
31 December 2011
(consolidated)
December 2012
(perimeter acquired by the Bank)
January 2013
(perimeter acquired by the Bank)
Total Assets
26,78
21,7
19,5
18,2
Total Gross Loans and advances to customers
24
23,48
19,85
19,8
Provisions
2,8
4,4
5
5
Due to Customers
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosystem funding
0,3
1,77
1,2
1,2
Total Equity
0,9
0,9
1,73
2,3
Loss after tax
-0,87
-1,76
-1,5
Net Loans/Deposits
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Sources:
January 2013: Alpha Bank FY 2012 Results, presentation of 27 March 2013 (available online at: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
December 2012: Key indicators of Alpha Bank and Emporiki Bank, available online at: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 and 2010: Consolidated financial statements of Emporiki Bank at 31 December 2011
2.2.2. Acquisition of selected liabilities of the three Cooperative Banks
(51)
On 8 December 2013, the Bank of Greece decided to proceed with the resolution of the three Cooperative banks, Dodecanese Bank, Evia Bank and Western Macedonia Bank.
(52)
The Bank of Greece proceeded with a Purchase & Assumption (32) where all deposits, including interbank deposits, and the claims and liabilities towards the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund but no loans would be transferred to an acquirer. The Bank of Greece contacted the four systemic Greek banks as, according to the Bank of Greece, deposits should be transferred to fully recapitalised institutions. Only the Bank and Eurobank submitted binding offers, on 5 December 2013. The Bank of Greece considered the Bank’s offer as the preferred one. The Bank offered an amount equal to 2,1 % of the transferred deposits as consideration.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank was established in 1994.
(54)
On 22 July 2013, the Bank of Greece requested Dodecanese Bank to restore its Core Tier 1 ratio. Dodecanese Bank proceeded with a capital increase through a public offering of cooperative shares. According to the offering circular, the Core Tier 1 ratio of Dodecanese Bank, calculated on the basis of the financial data of that bank on 30 June 2013, was estimated at 3,5 % and was therefore below the minimum capital adequacy requirements set by the Bank of Greece. However, the capital raising failed to attract sufficient demand from investors.
(55)
For that reason, on 8 December 2013, the Bank of Greece proceeded with the resolution of Dodecanese Bank. The license of Dodecanese Bank was withdrawn and it was put into liquidation (33). Selected liabilities of Dodecanese Bank were transferred to the Bank (34). According to the Bank of Greece (35), the fair value of the transferred assets amounted to around EUR 6 million while the fair value of the transferred liabilities amounted to EUR 255 million, the difference being the funding gap (36) of EUR 249 million. The funding gap was covered by the HFSF pursuant to Article 63(D)(13) of law 3601/2007. In December 2013, the HFSF disbursed two-thirds of the total funding gap, meaning EUR 166 million, in EFSF Notes while it committed that the remaining amount of EUR 83 million would be paid upon the final determination of the funding gap. On 16 June 2014, the Bank of Greece determined that the final funding gap of Dodecanese Bank amounted to EUR 258,5 million. The HFSF will cover the undisbursed part of the funding gap.
(56)
At 30 September 2013, Dodecanese Bank employed 132 people and had 11 branches. In the framework of the resolution, the Bank took over no branches of Dodecanese Bank but it indicated that it would maintain a physical presence in areas where no network overlaps exist (namely, in four islands with no banking alternatives) by renting the four small branches managed by the liquidator. The employees of Dodecanese Bank were laid off and selectively re-hired by the Bank.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank was established in 1995.
(58)
On 22 July 2013, the Bank of Greece requested Evia Bank to restore its Core Tier 1 ratio. Evia Bank proceeded with a capital increase through a public offering of cooperative shares. According to the offering circular, the Core Tier 1 ratio of Evia Bank was estimated at 1,8 %, calculated on the basis of the financial data of the bank at 30 June 2013, and was therefore below the minimum capital adequacy requirements set by the Bank of Greece. However, the capital raising failed to attract sufficient demand from investors.
(59)
For that reason, on 8 December 2013, the Bank of Greece proceeded with the resolution of Evia Bank. The license of Evia Bank was withdrawn and Evia Bank was put into liquidation (37). Selected liabilities of Evia Bank were transferred to the Bank (38). According to the Bank of Greece (39), the fair value of the transferred assets amounted to EUR 2 million while the fair value of the transferred liabilities amounted to EUR 98 million, the difference being the funding gap of EUR 96 million. The funding gap was covered by the HFSF pursuant to Article 63(D)(13) of law 3601/2007. In December 2013 the HFSF disbursed two-thirds of the total funding gap, meaning EUR 64 million, in EFSF Notes, while it committed that the remaining amount of EUR 32 million would be paid upon the final determination of the funding gap. On 16 June 2014, the Bank of Greece determined that the final funding gap of Evia Bank amounted to EUR 105 million. The HFSF will cover the undisbursed part of the funding gap.
At 30 September 2013, Evia Bank employed 59 people and had 4 branches. The Bank took over no branches of Evia Bank. The employees of Evia Bank were laid off and selectively re-hired by the Bank.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
In 1995, the Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani was established. In 2008, the Cooperative operated under the new name ‘Cooperative Bank of Western Macedonia’.
(61)
On 22 July 2013, the Bank of Greece requested Western Macedonia Bank to restore its Core Tier 1 ratio. Western Macedonia Bank proceeded with a capital increase through a public offering of cooperative shares. According to the offering circular, the Core Tier 1 ratio of Western Macedonia Bank was estimated at - 11 %, calculated on the basis of the financial data of the bank on 30 September 2013, and was therefore below the minimum capital adequacy requirements set by the Bank of Greece. However, the capital raising failed to attract sufficient demand from investors.
(62)
For that reason, on 8 December 2013, the Bank of Greece proceeded with the resolution of Western Macedonia Bank. The license of Western Macedonia Bank was withdrawn and the bank was put into liquidation (40). Selected liabilities of Western Macedonia Bank were transferred to the Bank (41). According to the Bank of Greece (42), the fair value of the transferred assets amounted to EUR 2 million while the fair value of the transferred liabilities amounted to EUR 84 million, the difference being the funding gap of EUR 82 million. The funding gap was covered by the HFSF pursuant to Article 63(D)(13) of law 3601/2007. In December 2013, the HFSF disbursed two-thirds of the total funding gap, meaning EUR 55 million, in EFSF Notes while it committed that the remaining amount of EUR 27 million would be paid upon the final determination of the funding gap.
(63)
At 30 September 2013, Western Macedonia Bank employed 36 people and had 3 branches. The Bank took over no branches of Western Macedonia Bank. The employees of Western Macedonia Bank were laid off and selectively re-hired by the Bank.
(64)
The key figures of the three Cooperative Banks are presented in Table 7.
Table 7
Key data of the three Cooperative Banks (EUR million)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 % * (C)
Fair Value of Transferred Assets
Fair Value of Transferred Liabilities
Of which Transferred deposits
Initial funding gap
Consideration
(2,1 % of transf. deposits)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Total
427
9
Sources:
Decisions 97/1/EC, 97/2/EC, 97/3 of 8.2.2013 of the Credit and Insurance Committee of the Bank of Greece.
Decisions 14/1/EC, 14/2/EC, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 of 8.12.2013 of the Resolution Measures Committee of the Bank of Greece.
2.2.3. Acquisition of Citibank Greece
(65)
Citibank International was founded in 1812. Citibank was established in Greece in 1964 primarily to serve the needs of the maritime and corporate sectors. In 1980, Citibank Greece started to expand into retail banking. Citibank Greece is currently active in both the consumer and corporate business and runs a network of 20 branches across the country.
(66)
On 29 May 2014, the HFSF received a request from the Bank for consent for the acquisition of Citibank Greece, including Diners Club Greece (‘Diners’) (43).
(67)
The Bank expressed its intention to purchase Citibank Greece’s activities, including customers’ loans (for a net total amount of EUR 442 million and EUR 1 115 million of non-performing loans (‘NPL’) fully written off), customers’ deposits (a total of EUR 1 067 million), assets under management (EUR 1 186 million), the retail branches, the ATM network (44) and the employees (45). Furthermore, the Bank expressed its intention to purchase 100 % of the ordinary share capital of Diners.
(68)
The price has been set at EUR 2 million.
(69)
On 5 June 2014, the HFSF granted its consent regarding the acquisition of Citibank Greece by the Bank.
2.3. AID MEASURES
2.3.1. Aid measures granted to the Bank under the Greek Banks Support Scheme (measures L1 and A)
(70)
The Bank has obtained several forms of aid under the Greek Banks Support Scheme, under the recapitalisation measure, the guarantee measure and the government bond loan measure.
2.3.1.1. State liquidity support granted under the guarantee and the government bond loan measures (measure L1)
(71)
The Bank has benefited and continues to benefit from aid under the guarantee measure and the government bond loan measure. That aid will be described in this Decision as ‘measure L1’. At 30 November 2011, the guarantees granted to the Bank amounted to around EUR 14,0 billion. At 30 September 2011, the Bank had received loans of government bonds amounting to EUR 1,6 billion (46).
(72)
In the restructuring plan for the Bank submitted by the Greek authorities to the Commission on 12 June 2014, the Greek authorities signalled their intention to continue granting guarantees and lending government bonds under the Greek Banks Support Scheme during the restructuring period.
2.3.1.2. State recapitalisation granted under the recapitalisation measure (measure A)
(73)
In May 2009, the Bank received a capital injection of EUR 940 million (measure A) under the recapitalisation measure of the Greek Bank Support Scheme. That capital injection was equivalent to around 2 % of the risk weighted assets (47) (‘RWA’) of the Bank at that time.
(74)
The recapitalisation took the form of preference shares subscribed by Greece which had a coupon of 10 % and a maturity of five years.
(75)
The Bank redeemed the preference shares on 17 April 2014, as described in recital 41.
2.3.2. State-guaranteed ELA (measure L2)
(76)
ELA is an exceptional measure enabling a solvent financial institution, facing temporary liquidity problems, to receive Eurosystem funding without such an operation being part of the single monetary policy. The interest rate paid by a financial institution for ELA is […] (48) basis points higher than the interest it pays for regular Central Bank refinancing.
(77)
The Bank of Greece is responsible for the ELA programme, which means that any cost of, and the risks arising from, the provision of ELA are incurred by the Bank of Greece. Greece granted the Bank of Greece a State guarantee which applies to the total amount of ELA granted by the Bank of Greece (49). The adoption of Article 50, paragraph 7 of law 3943/2011, which amended Article 65, paragraph 1 of law 2362/1995, allowed the Minister of Finance to grant guarantees on behalf of the State to the Bank of Greece in order to safeguard the Bank of Greece’s claims against the credit institutions. The banks benefiting from ELA have to pay a guarantee fee to the State amounting to […] basis points.
(78)
At 31 December 2011 the Bank had benefited from EUR 6,7 billion of State-guaranteed ELA (50), while at 31 December 2012 the Bank had benefited from EUR 23,6 billion of State-guaranteed ELA (51).
2.3.3. Aid measures granted to the Bank through the HFSF (measures B1, B2, B3 and B4)
(79)
Since 2012, the Bank has benefited from several capital support measures granted by the HFSF. Table 8 provides an overview of those aid measures.
Table 8
Aid measures granted to the Bank through the HFSF
1st bridge recapitalisation - May 2012
2nd bridge recapitalisation - Dec 2012
Commitment letter - Dec 2012
HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation - May 2013
Measure
B1
B2
B3
B4
Amount
(EUR million)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. The first bridge recapitalisation (measure B1)
(80)
Recitals 14 to 32 of the Alpha Opening Decision (52) described in detail the first bridge recapitalisation of May 2012 (measure B1). The background and main features of that measure are set out in this section.
(81)
On 20 April 2012, the HFSF provided a letter to the Bank committing to participate in a planned share capital increase of the Bank for an amount of up to EUR 1,9 billion.
(82)
Under measure B1, the HFSF transferred EUR 1,9 billion of EFSF bonds to the Bank on 28 May 2012, in line with the provisions for bridge recapitalisations laid down in the law 3864/2010 establishing the HFSF (‘HFSF Law’). The EFSF bonds transferred to the Bank were EFSF floating notes with maturities of six and 10 years and an issue date of 19 April 2012. The Commission established in recital 48 of the Alpha Opening Decision that ‘The bridge recapitalisation finalised on 28 May 2012 is the implementation of the obligation undertaken in the commitment letter and thus a continuation of the same aid’. Both the amounts provided in the commitment letter and in the first bridge recapitalisation were calculated by the Bank of Greece to ensure the Bank reached a total capital ratio of 8 % at 31 December 2011, the date of retroactive booking of the bridge recapitalisation in the Bank’s records. As can be seen from Table 3, measure B1 only covered a limited part of the total capital needs identified by the stress test of 2012. The Bank was supposed to raise further capital through a future capital increase and the bridge recapitalisation was intended only to preserve the Bank’s eligibility for ECB financing until that capital increase had taken place.
(83)
For the period between the date of the first bridge recapitalisation and the date of the conversion of the first bridge recapitalisation into ordinary shares and other convertible financial instruments, the pre-subscription agreement between the Bank and the HFSF provided that the Bank would pay the HFSH a 1 % annual fee on the nominal value of the EFSF notes and that any coupon payments and accrued interest to the EFSF notes for that period would count as an additional capital contribution by the HFSF to the Bank (53).
2.3.3.2. The second bridge recapitalisation (measure B2)
(84)
The Bank booked further losses in the autumn of 2012. Its capital therefore fell again below the minimum capital requirements for it to remain eligible for ECB refinancing.
(85)
A second bridge recapitalisation became necessary as a result. On 21 December 2012, the HFSF implemented a second bridge recapitalisation of EUR 1 042 million (measure B2), which was again paid by transferring EFSF bonds to the Bank.
2.3.3.3. The commitment letter of 21 December 2012 (measure B3)
(86)
In addition to the second bridge recapitalisation, on 21 December 2012, the HFSF provided the Bank with a commitment letter for its participation in the share capital increase of the Bank and in the convertible instruments to be issued, for a total amount up to EUR 1 629 million (measure B3).
(87)
The total of the two bridge recapitalisations (measures B1 and B2) and of the additional amount committed in December 2012 (measure B3) meant that the HFSF had committed the total capital needs identified under the stress test of 2012 (EUR 4 571 million (54)).
2.3.3.4. HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation (measure B4)
(88)
On 16 April 2013, the general meeting of shareholders of the Bank approved an increase in the share capital of the Bank. On 1 May 2013, the Bank announced the full underwriting of the EUR 457 million rights offering and the launch of a private placement for an amount of up to EUR 93 million, at a price of EUR 0,44 per new share (55).
(89)
The Bank announced the completion of the rights issue as well as the full allocation of the private placement on 3 June 2013 (56). The total private participation in the Bank’s share capital increase therefore reached EUR 550 million.
(90)
On the same date, the Bank also announced that the HFSF would subscribe 9 138 636 364 shares at a price of EUR 0,44 per share. As a result, by the Spring 2013 recapitalisation, the HFSF injected into the Bank capital totalling EUR 4 021 million in the form of ordinary shares (measure B4). That amount is equal to the sum of measures B1, B2 and B3, after deduction of the amount of private participation. The shares held by the HFSF give it limited voting power as the total private participation had reached 12 % of the capital increase. The HFSF law provided that private investors would retain control of the Bank if they injected more than 10 % of the capital needed by the Bank. However the HFSF retain full voting rights for key corporate decisions.
(91)
By means of the Bank’s share capital increase (measure B4), the first and second bridge recapitalisations (measures B1 and B2) were converted into a permanent recapitalisation and the commitment to grant additional capital aid (measure B3) was partially implemented.
(92)
The price of new shares was set at 50 % of the volume-weighted average stock price over the 50 trading days preceding the determination of the offer price. As a result of a reverse stock split (57) decided by the extraordinary general meeting of shareholders on 16 April 2012 (58), the price of new shares was set at EUR 0,44 per share.
(93)
Immediately after the Spring 2013 recapitalisation, the HFSF became the major shareholder of the Bank with a stake of 83,66 % (59). The HFSF issued 1 233 503 482 warrants and granted private investors one warrant for each share subscribed, for no consideration (60). Each warrant gives the right to buy 7,40 shares of the HFSF, at selected intervals and strike prices. The first exercise date was 10 December 2013, and the warrants can then be exercised twice per year until 10 December 2017. The exercise price is equal to the subscription price of EUR 0,44 increased by an annual interest rate (4 % for year one, 5 % for year two, 6 % for year three, 7 % for year four and then 8 % annualised for the last six months) (61).
(94)
The HFSF law as amended in 2014 provides that only the warrants’ strike prices may be adjusted in the event of a rights issue. In addition, any such adjustment will take place ex post and only up to the amount of the realised proceeds from the sale of pre-emption rights of the HFSF. No adjustment is provided for in the event of a non-pre-emptive share capital increase.
2.3.4. State support measures to the three Cooperative Banks
(95)
As already mentioned in section 2.2.2, the funding gaps of Dodecanese Bank, Evia Bank and Western Macedonia Bank were estimated by the Bank of Greece at EUR 249 million, EUR 96 million and EUR 82 million respectively. Therefore, the total amount of the funding gaps was estimated at EUR 427 million. They were covered by the HFSF, which granted a corresponding amount of EFSF bonds to the Bank.
2.4. THE RESTRUCTURING PLAN
(96)
On 12 June 2014, Greece submitted the restructuring plan of the Bank, which explains how the Bank, as a combined entity resulting from the acquisition of Emporiki Bank and the deposits of the three Cooperative Banks, intends to restore its long-term viability.
2.4.1. Domestic operations
(97)
Through the restructuring plan, the Bank will focus on its core banking activities in Greece. While its international operations accounted for more than 20 % of total assets in December 2009 and for 15 % of total assets in June 2013 (62), that proportion should decrease to around […] at the end of 2018 (63).
(98)
The key priority of the Bank is to bring its Greek banking operations back to profitability and viability. To that end, the restructuring plan includes a number of measures aimed at improving the Bank’s operational efficiency and net interest margin, as well as measures enhancing its capital position and balance sheet structure.
(99)
As regards operational efficiency, the Bank had already started a vast programme of rationalisation well before the acquisitions of Emporiki Bank and the three Cooperative Banks. From 31 December 2010 to 30 September 2012, the Bank reduced its physical footprint in Greece. It reduced its branches from 458 in 2010 to 426 in 2012 (64) and also reduced the workforce in Greek banking and non-banking activities by several hundred employees over the same period (65).
(100)
From December 2012 to December 2017, the Bank plans to further decrease the number of branches in Greece from 739 to […]. The number of employees in banking and non-banking activities in Greece will decrease from 11 435 to […] (66).
(101)
Increased efficiency in terms of branches and personnel will help to bring down the total cost of the Bank’s Greek activities by […]% from EUR 1 345 million on a pro forma basis in 2012 to EUR […] million in 2017 (67). As a result, the expected cost-to-income ratio of its Greek banking activities will fall below […]% at the end of the restructuring period.
(102)
The restructuring plan also describes how the Bank will reduce its funding costs, which is key to the restoration of viability. The Bank expects to be able to pay lower interest rates on its deposits on the back of the more stable environment and in particular the foreseen stabilisation and recovery of the Greek economy, which is expected to grow again from 2014 onwards. Interest paid on deposits (average of time deposits, sight deposits and savings rates) are expected to decrease in Greece. That decrease would be mainly achieved by paying much lower rates on time deposits. Similarly, the Bank’s reliance on State-guaranteed ELA and wider Eurosystem funding will decrease from 32 % of its total assets in 2012 to only […]% in 2017 (68).
(103)
The restructuring plan anticipates that the Bank will also strengthen its balance sheet. Its net loan-to-deposit ratio in Greece will decrease to […]% in 2018 (down from 131 % in 2012 (69)), while its capital adequacy will continue to improve.
(104)
Another priority of the Bank is the management of non-performing loans. The Bank will enhance its credit processes regarding both the origination of loans (better collateral coverage, reduced limits) and the management of non-performing loans. The ratio of NPL will reach […]% in 2014 and then start to decrease, with an expected rate of […]% at the end of the restructuring period (70). The cost of risk (impairments) will decrease from EUR 2 799 million in 2012 on a pro forma basis (that is to say including Emporiki Bank) to EUR […] million in 2018 (71), due to the recovery of the Greek economy.
(105)
The improvement of operational efficiency, the increase of the net interest margin, and the decreasing cost of risk will enable the Bank to be profitable in Greece from 2015 onwards. […]. Its return on equity will reach […]% in Greece in 2018 (72).
2.4.2. International banking activities
(106)
The Bank has already started to deleverage and restructure its international network. It sold its Ukrainian subsidiary in August 2013. The number of branches in South-Eastern Europe was reduced from 622 in 2009 to 488 in 2012 (73).
(107)
The Bank will continue to restructure and deleverage its international network. The Bank intends to limit the size of its international assets to EUR […] billion. To comply with that target, the Bank will consider any combination of divestments or deleverage of its portfolio. That intended size of the Bank’s international assets represents a reduction by […]% of its foreign assets at 31 December 2012 […].
(108)
The restructuring plan highlights the need to reduce the reliance of the foreign subsidiaries on their Greek mother company as regards the liquidity position. Intra-group funding to the foreign subsidiaries will decrease from EUR 4 172 million to EUR […] million from 2013 to 2017 (74).
(109)
To improve the profitability of its foreign activities, the Bank is planning to implement a significant cost reduction programme in the international network, with a reduction in the number of branches and employees. For example, in […],[…] branches out of […] will be closed while the workforce will decrease by […] employees (-[…]) between 2012 and 2018 (75).
(110)
As a result the return on equity will reach […] (76).
2.4.3. Private capital raising and contribution by existing shareholders and subordinated creditors
(111)
The Bank has succeeded in raising significant amounts of capital on the market and thereby reduced the amount of State aid which was needed by the Bank.
(112)
First, the Bank raised some private capital in 2009 with a rights issue of EUR 986 million (77). As mentioned in recital 89, the Bank also managed to raise capital from private investors through the Spring 2013 recapitalisation. The pre-existing shareholders were also heavily diluted by the Spring 2013 recapitalisation, since the HFSF received 83,66 % of the Bank’s shares following the Spring 2013 recapitalisation, leaving them with only a 4,9 % shareholding. No dividend has been paid in cash since 2008.
(113)
The Bank raised EUR 1,2 billion of capital from the market in March 2014 to cover its additional capital needs and to repay the preference shares held by Greece. Those new shares were issued at a higher price per share than had been paid by the HFSF in the Spring 2013 recapitalisation.
(114)
On 20 April 2012, the Bank offered to buy back Tier 1 securities, upper Tier 2 securities and lower Tier 2 securities at purchase prices of 40 %, 60 % and 60 % of their respective nominal value in cash. That buy-back price was determined on the basis of the market value of the instruments and contained a premium of not more than ten percentage points, which was added to encourage investors to participate in the buy-back. On 7 May 2012, the Bank announced the results of the buy-back (78). The aggregate participation reached 66 %, with an overall capital gain of EUR 333 million. On 19 April 2013, the Bank announced another liability management exercise for an outstanding nominal amount of EUR 316 million. The Bank offered to buy back Tier 1 securities, upper Tier 2 and lower Tier 2 securities at purchase prices of 35 %, 55 % and 55 % of their respective nominal value in cash. The buy-back price was determined on the basis of the market value of the instruments and contained a premium of not more than ten percentage points, which was added to encourage investors to participate in the buy-back. The acceptance rate was 58 % and the capital gain was EUR 103 million.
(115)
As a result of the two buy-backs, the outstanding amount of subordinated and hybrid debt decreased from EUR 985 million to EUR 134 million.
2.5. COMMITMENTS OF THE GREEK AUTHORITIES
(116)
On 12 June 2014, Greece gave a commitment that the Bank and its affiliates will implement the restructuring plan submitted on the same date and gave further commitments regarding the implementation of the restructuring plan. Those further commitments, which are listed in the Annex, are summarised in this section.
(117)
First, Greece gave a commitment that the Bank will restructure its commercial operations in Greece, setting a maximum number of branches and employees as well as a maximum amount of total costs to be complied with at 31 December 2017 (79).
(118)
Greece also gave a commitment that the Bank will reduce the cost of deposits collected in Greece and will comply with a maximum ratio of net loans-to-deposits by 31 December 2017 (80).
(119)
Regarding the Bank’s foreign subsidiaries, Greece gave a commitment that the Bank will not provide additional capital support unless predefined conditions are met. Greece also gave a commitment that the Bank will significantly deleverage its international assets by 30 June 2018 (81).
(120)
Greece gave a commitment that the Bank will divest a number of securities and will reduce the size of its private equity portfolio. In addition, the Bank will not purchase non-investment grade securities, with limited exceptions (82).
(121)
Greece gave a number of commitments related to the corporate governance of the Bank. It committed to limit the remuneration of the Bank’s employees and managers, to make the Bank comply with Greek laws on corporate governance and set up an efficient and adequate organisational structure (83).
(122)
Greece also gave a commitment that the Bank will enforce a high quality credit policy, in order to ensure decisions on granting and restructuring loans aim at maximising the viability and profitability of the Bank. Greece gave a commitment that the Bank will comply with high standards regarding the monitoring of credit risk as well as the restructuring of loans (84).
(123)
A number of commitments deal with the operations of the Bank with connected borrowers. Those commitments aim at ensuring that the Bank does not deviate from prudent banking practices when granting or restructuring loans to its employees, managers and shareholders, as well as to public entities, political parties and media companies (85).
(124)
Finally Greece gave a commitment that the Bank will comply with some behavioural limitations, such as a coupon and dividend ban, an acquisition ban and a State support advertising ban (86).
(125)
Those commitments will be monitored until 31 December 2018 by a monitoring trustee.
(126)
Separately, Greece has indicated that it will seek the approval of the Commission prior to any buy-back of the warrants by the Bank or by any State entity including the HFSF (87).
3. GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
(127)
On 27 July 2012, the Commission opened the formal investigation procedure in order to verify whether the conditions of the 2008 Banking Communication (88) were met regarding the appropriateness, necessity and proportionality of the first bridge recapitalisation provided by the HFSF in favour of the Bank (measure B1).
(128)
Regarding the appropriateness of the measure, given the fact that the aid came after prior recapitalisation and liquidity aid and given the protracted rescue period, the Commission expressed doubts as to whether all actions possible had been taken by the Bank to avoid a need for aid in the future (89). In addition, the Commission was not clear who would control the Bank once the first bridge recapitalisation was replaced by a permanent recapitalisation (90) as the Bank might come under the control of either the State or of minority private owners. The Commission noted that it would wish to ensure that the quality of the Bank’s management and notably its lending process would not deteriorate in either case.
(129)
Regarding the necessity of the first bridge recapitalisation, in recital 66 of the Alpha Opening Decision the Commission questioned whether all the measures possible had been taken to avoid the Bank needing aid again in the future. Moreover, since the duration of the bridge recapitalisation period was uncertain, the Commission could not conclude whether it was sufficient and complied with the remuneration and burden-sharing principles under State aid rules. Furthermore, as the terms of the conversion of the first bridge recapitalisation into a permanent recapitalisation were not known at the time the Alpha Opening Decision was adopted, the Commission could not assess them.
(130)
Regarding the proportionality of the measure, the Commission expressed doubts as to whether the safeguards (State support advertisement ban, coupon and dividend ban, call option ban and buy-back ban as described in recital 71 of the Alpha Opening Decision) were sufficient in relation to the first bridge recapitalisation. Furthermore, in recital 72 of the Alpha Opening Decision the Commission stated that distortions of competition could be caused by the lack of rules preventing the HFSF from coordinating the four largest Greek banks (namely, the Bank, Eurobank, National Bank of Greece and Piraeus Bank) and the absence of adequate safeguards to avoid them sharing commercially sensitive information. The Commission, therefore, proposed the appointment of a monitoring trustee, physically present in the Bank.
4. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
4.1. COMMENTS FROM THE BANK
(131)
On 30 August 2012, the Commission received comments from the Bank on the Alpha Opening Decision.
(132)
Regarding the appropriateness of the measure, the Bank noted that it is systemically important both in Greece and in the banking markets in which it operates. It also added that its business model is viable and this has been demonstrated over its long distinguished history.
(133)
The Bank also observed that both waves of recapitalisation were a by-product of a severely deteriorating economic environment and that the additional aid measures came as a result of the deepening of the financial crisis. It stated that it has been the lowest proportionate recipient of State aid to date among the large Greek banks. The Bank noted that in terms of whether all measures possible had been immediately taken to avoid further need of aid by the Bank in the future, the restructuring plan would provide extensive details on the burden-sharing measures already implemented, underway and planned. The Bank also observed that those measures ensured that no stakeholder was left untouched. They would contribute, together with the existing strong business base and the robustness of the capital assessment process, to ensuring that the Bank is adequately capitalised, leading to a return to viability and an ultimate exit from State support.
(134)
Moreover, the Bank welcomed clarity on the terms of the permanent recapitalisation, which in its view should fully reflect the reasons why it required State support. It also noted that the recapitalisation addresses the capital loss resulting from its participation in the PSI programme, a highly extraordinary and unpredictable event. It supported the view that it had not taken excessive risks in acquiring sovereign debt by Greek and European standards. It stated that without the PSI it would have avoided the need for recapitalisation in 2012 and would have been well positioned to repay the preference shares in accordance with their contractual terms. Moreover, it commented that even after recording significant capital losses as a result of the participation of the Bank in the PSI, it still had a positive net asset value.
(135)
The Bank added that it is operating on a very strong base and has been extremely proactive in implementing measures to successfully work through a period of extreme stress. It commented that since the beginning of the crisis it had not engaged in any aggressive commercial policies or inappropriate risk taking while it focused on managing credit risk, it addressed imbalances in its funding profile by orderly deleveraging and it actively managed its cost base by rationalising the operating platform and optimising procurement spending.
(136)
Moreover, it stressed the considerable burden-sharing among stakeholders. It also pointed to the significant safeguards available to the official sector to prevent excessive risk-taking by recapitalised banks and to closely monitor the proper implementation of the restructuring plans, such as the appointment of representatives of the Ministry of Finance and the HFSF in the Bank’s board of directors and respective committees. It also underlined that the HFSF would monitor implementation of the restructuring plan, and that the suspension of the HFSF’s voting rights would be lifted in case of material failure.
(137)
For those reasons, the Bank believed that the architecture and terms of the permanent recapitalisation should provide strong incentives to existing and new shareholders to participate in forthcoming capital increases.
(138)
Regarding the necessity of the measure, the Bank noted that the aid measure addressed the capital deficit caused by PSI so that the bank complied with the minimum capital adequacy ratios imposed by the Bank of Greece, continued to have access to ECB refinancing operations and would be able to support its customers and the Greek economy during a difficult juncture.
(139)
Regarding the proportionality of the measure, the Bank declared its intention not to use its aid to distort competition. It also stressed that it had not engaged in any aggressive commercial policies since receiving the State aid. It also noted that since all large Greek banks were aid recipients and that since the appetite of foreign players in the Greek market for Greek risk was diminishing, the ability of any aid recipient to distort competition to the detriment of a non-aided recipient was minimised.
4.2. COMMENTS FROM ANOTHER GREEK BANK
(140)
On 3 January 2013, the Commission received comments submitted by a Greek bank on the Alpha Opening Decision. That Greek bank commented that the recapitalisation of Greek banks by the HFSF constituted, in principle, a welcome step towards a healthier and more viable banking system and expressed no objection to the recapitalisation of the Bank.
(141)
However, while expressing its entire support for the principle of the recapitalisation of Greek banks by the HFSF, that Greek bank explained that, in order to minimise distortions of competitions and to avoid discrimination, it expected that recapitalisation by the HFSF would be open to all banks operating in Greece under similar conditions.
5. COMMENTS FROM GREECE ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
(142)
On 5 September 2012, Greece submitted comments which had been prepared by the Bank of Greece and the HFSF on the Alpha Opening Decision.
5.1. COMMENTS FROM THE BANK OF GREECE
(143)
Regarding the appropriateness of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece noted that the first bridge recapitalisation was temporary, given that the recapitalisation process would be concluded with share capital increases by the four banks concerned.
(144)
The Bank of Greece also observed that the recapitalisation of the largest Greek banks is part of the longer-term restructuring of the Greek banking sector. It noted that where a bank was to remain in private hands, the management would most probably remain the same, while if a bank was to become State-owned (that is to say, owned by the HFSF), the HFSF could appoint new management which, in any case, would have to be assessed by the Bank of Greece. The Bank of Greece noted that it assesses the corporate governance framework, the adequacy of management and the risk profile of every bank on an ongoing basis in order to ensure that excessive risks are not taken. It also pointed out that the HFSF had already appointed representatives in the Boards of Directors of the recapitalised banks.
(145)
Regarding the necessity of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece observed that the Bank’s recapitalisation was limited so as to ensure that the then applicable minimum capital requirements (8 %) were met. It also stated that the protracted period of time prior to the recapitalisations was due to the sharp deterioration of the operating environment in Greece and the impact of the PSI programme, to the complexity of the whole project and to the need to maximise private investors’ participation in the share capital increases.
(146)
Regarding the proportionality of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece pointed out that the full implementation of the restructuring plan to be submitted to the Commission was safeguarded by the fact that the suspension of the voting rights of the HFSF would be lifted if the restructuring plan were substantively violated. The Bank of Greece also observed that the Bank’s difficulties were not due either to an underestimation of risks by the Bank’s management or to commercially aggressive actions.
5.2. COMMENTS FROM THE HFSF
(147)
Regarding the appropriateness of the first bridge recapitalisation, to address the issue of potential State interference in case the State provides high amounts of State aid through the HFSF and the HFSF has full voting rights, the HFSF stated that the HFSF-funded banks are not considered to be public entities or under State control and that they will not be controlled by the State after they have been permanently recapitalised by the HFSF. The HFSF pointed out that it is a fully independent private-law legal entity with autonomy of decision. It is not subject to government control, pursuant to Article 16(C)(2) of the HFSF law, according to which the credit institutions to which the HFSF has provided capital support are not part of the broader public sector. It also pointed to the governing structure of the HFSF.
(148)
As regards the intervention of the HFSF in the Bank’s management, the HFSF noted that it would respect the Bank’s autonomy and not interfere with its day-to-day management given that its role is limited to that laid down in the HFSF Law. It stated that there would not be any State interference or coordination and that the decisions of the Bank regarding the lending process (inter alia on collateral, pricing and solvency of borrowers) would be taken on the basis of commercial criteria.
(149)
The HFSF pointed out that the HFSF Law and the pre-subscription agreement contained appropriate safeguards in order to prevent existing private shareholders from excessive risk-taking. It pointed to elements such as: (i) the appointment of HFSF representatives as independent non-executive members of the Board of Directors of the Bank and their presence at committees; (ii) the HFSF carrying out due diligence in the Bank; and (iii) the fact that after the final recapitalisation its voting rights would be restricted only for as long as the Bank complied with the terms of the restructuring plan.
(150)
The HFSF stated that there are appropriate measures in place in order to ensure that banks in which the HFSF participates do not share commercially sensitive information between them. They include the appointment of different HFSF representatives to those banks, the mandates addressed to those representatives which specifically safeguard against the flow of information from one representative to another and clear internal instructions to those representatives not to transmit commercially sensitive information of the banks. Moreover, the HFSF stated that it does not exercise its rights in relation to the banks in a manner which may prevent, restrict, distort or significantly lessen or impede effective competition. Lastly, the HFSF pointed out that the members of its Board of Directors and its employees are subject to strict confidentiality rules and fiduciary duties and are bound by provisions concerning professional secrecy with regards to its affairs.
6. ASSESSMENT OF THE STATE SUPPORT RELATED TO THE ACQUISITION OF SELECTED LIABILITIES OF THE THREE COOPERATIVE BANKS
(151)
The Commission first has to assess whether the State support related to the resolution of the three Cooperative Banks (meaning the financing of the funding gaps which enabled the transfer of the deposits, including interbank liabilities, and the claims and liabilities against the HDIGF) constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States.
(152)
The Commission will start by assessing whether or not the following potential beneficiaries benefited from an advantage: (i) the Cooperative Banks and the potentially transferred ‘activities’ to the Bank; and (ii) the Bank.
(i) Existence of aid to the Cooperative Banks and the potentially transferred ‘activities’ to the Bank
(153)
With regards to the Cooperative Banks, the Commission notes that Dodecanese Bank, Evia Bank and Western Macedonia Bank have been put in liquidation and their banking licenses withdrawn. Therefore, they will no longer carry out economic activities on the banking market.
(154)
The State support, that is to say the financing of the funding gaps, would constitute aid to the transferred claims and liabilities within the meaning of Article 107(1) of the Treaty only if they together constituted an undertaking. The concept of an undertaking encompasses every entity engaged in an economic activity, regardless of legal status and the way in which it is financed. Any activity consisting in offering goods or services on a given market is regarded as an economic activity. Therefore, in order to conclude whether there is aid to an undertaking, it should be assessed whether the transfer of the claims and liabilities entails the transfer of an economic activity.
(155)
As mentioned in section 2.2.2, following the resolution of the Cooperative Banks, only the deposits, the interbank liabilities and the claims and liabilities towards the HDIGF were transferred to the Bank. The three Cooperative Banks employed 227 employees and had 18 branches in total. It should be noted that there was no automatic transfer of branches or employment contracts or loans between the three Cooperative Banks and the Bank. Therefore, the fact that loans are not transferred to the Bank but remain with the three Cooperative Banks into liquidation, the fact that no branch is transferred and the lack of automatic transfer of labour contracts contribute (91) to the conclusion that there is no transfer of economic activity. The transferred liabilities (that is to say deposits) cannot be considered to be the beneficiary of State support, as they do not constitute an ‘undertaking’.
(156)
In summary, the three existing legal entities have been put into liquidation and no longer carry out any banking activities. At the same time, the transferred assets and liabilities do not constitute an economic activity.
(157)
It is therefore concluded that the grant of EFSF bonds by the HFSF to the Bank to cover the funding gap of the acquired assets and liabilities of the three Cooperative Banks does not allow the continuation of the latter’s economic activities. Therefore, the HFSF support constitutes neither aid to the liquidated entities nor aid to the transferred assets and liabilities.
(ii) Existence of aid to the Bank
(158)
With regards to whether the sale of the three Cooperative Banks’ assets and liabilities entails State aid to the Bank, the Commission must assess whether certain requirements are met and in particular whether: (i) the sale process is open, unconditional and non-discriminatory; (ii) the sale takes place on market terms; and (iii) the State maximises the sale price for the assets and liabilities involved (92).
(159)
As mentioned in recital 52 the Bank of Greece only contacted the four systemic Greek banks in order to auction the selected assets and liabilities of the three Cooperative Banks, as it considered that deposits should be transferred to fully recapitalised institutions. Only the Bank and Eurobank submitted binding offers. Alpha Bank was selected as best bidder in a competitive tender organised by the resolution authority, which took into account the price proposed and the ability to take over and integrate the purchased deposits in a seamless and rapid manner.
(160)
The package for sale comprised only deposits without any infrastructure. The Buyer could therefore only be a bank with infrastructure and a branch network in Greece, to serve the depositors.
(161)
As the Commission has no reason to believe that the sale did not take place on market terms, it concludes that aid to the Bank can be excluded, in line with point 80 of the 2013 Banking Communication, point 20 of the Restructuring Communication and the Commission’s decisional practice (93).
(iii) Conclusion on the existence of aid
(162)
The State support involved in the sale of the three Cooperative Banks does not favour any economic activity or any undertaking. Therefore, the measure does not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
7. ASSESSMENT OF AID GRANTED TO THE BANK
7.1. EXISTENCE AND THE AMOUNT OF AID
(163)
The Commission has to establish the existence of State aid to the Bank within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
7.1.1. Existence of aid in the measures granted under the Greek Bank Support Scheme (measures L1 and A)
7.1.1.1. State liquidity support granted under the guarantee and the government bond loan measures (measure L1)
(164)
The Commission has already established in the decisions approving and prolonging the Greek Banks Support Scheme (94) that liquidity support granted under that scheme constitutes aid. Future liquidity support granted under that scheme would also constitute aid.
7.1.1.2. State recapitalisation granted under the recapitalisation measure (measure A)
(165)
The Commission has already established in the decision of 19 November 2008 on the Greek Banks Support Scheme that recapitalisations to be granted under its recapitalisation measure would constitute aid. The Bank received EUR 940 million by means of preference shares, which represented 2 % of the Bank’s RWA at that date.
7.1.2. Existence of aid in the State-guaranteed ELA (measure L2)
(166)
The Commission clarified in point 51 of the 2008 Banking Communication that the provision of central banks’ funds to financial institutions does not constitute aid if four cumulative conditions are met regarding the solvency of the financial institution, the collateralisation of the facility, the interest rate charged to the financial institution, and the absence of a counter-guarantee from the State. Since the State-guaranteed ELA to the Bank does not comply with those four cumulative conditions, in particular because it is State guaranteed and it is granted in conjunction with other support measures, it constitutes aid.
(167)
The State-guaranteed ELA is in line with the requirements laid down in Article 107(1) of the Treaty. First, because that measure includes a State guarantee in favour of the Bank of Greece, any loss will be borne by the State. The measure therefore involves State resources. ELA enables banks to get funding at a time when they have no access to the wholesale funding market and to the regular Eurosystem refinancing operations. The State-guaranteed ELA therefore grants an advantage to the Bank. Since ELA is limited to the banking sector the measure is selective. Because the State-guaranteed ELA allows the Bank to continue operating on the market and avoids it defaulting and having to exit the market, it distorts competition. Since the Bank is active in other Member States and since financial institutions from other Member States operate or would potentially be interested in operating in Greece, the advantage granted to the Bank affects trade between Member States.
(168)
The State-guaranteed ELA (measure L2) constitutes State aid. The amount of State-guaranteed ELA has varied over time. At 31 December 2012 it amounted to around EUR 23,6 billion.
7.1.3. Existence of aid in the measures granted through the HFSF (measures B1, B2, B3 and B4)
7.1.3.1. First bridge recapitalisation (measure B1)
(169)
In section 5.1 of the Alpha Opening Decision, the Commission has already concluded that the first bridge recapitalisation constitutes State aid. The capital received amounted to EUR 1,9 billion.
7.1.3.2. Second bridge recapitalisation (measure B2)
(170)
Measure B2 was implemented with HFSF resources, which, as explained in recital 47 of the Alpha Opening Decision, involve State resources.
(171)
As regards the existence of an advantage, measure B2 increased the Bank’s capital ratio to a level that allowed it to continue to function on the market and to access Eurosystem funding. Furthermore, the remuneration of measure B2 consisted of the accrued interest on EFSF notes and an additional 1 % fee. Because that remuneration is manifestly lower than the remuneration of similar capital instruments in the market, the Bank would have certainly been unable to raise that capital on such terms in the market. Therefore, measure B2 granted an advantage to the Bank from State resources. As the measure was made available only to the Bank, it was selective in nature.
(172)
As a result of measure B2, the position of the Bank was strengthened since the Bank was provided with the financial resources to continue complying with the capital requirements, thus leading to competition distortions. Since the Bank is active in other European Union banking markets and since financial institutions from other Member States operate in Greece, measure B2 is also likely to affect trade between Member States.
(173)
The Commission considers that measure B2 constitutes State aid. It was notified as aid by the national authorities. The capital received amounted to EUR 1 042 million.
7.1.3.3. Commitment letter (measure B3)
(174)
By measure B3, the HFSF committed to provide the additional capital necessary to complete the recapitalisation of the Bank up to the amount requested by the Bank of Greece in the framework of the stress test of 2012. The HFSF receives its resources from the State. The Commission therefore concludes that the letter commits State resources. The circumstances in which the HFSF can grant support to financial institutions are precisely defined and limited by law. Accordingly the use of those State resources is imputable to the State. The HFSF committed to provide up to EUR 1 629 million of additional capital.
(175)
The commitment letter granted an advantage to the Bank because it reassured depositors that the Bank would be able to raise the entire amount of capital it had to raise, that is to say the HFSF would provide the capital should the Bank fail to raise it on the market. That commitment also facilitated the raising of private capital from the market, since investors were reassured that, if the bank could not find part of the capital from the market, the HFSF would provide it. No private investor would have accepted to commit to inject capital before the terms of the recapitalisation were known, and at that time the Bank had no access to the capital market. That advantage is selective since it was not granted to all banks operating in Greece.
(176)
Since the Bank is active in other European Union banking markets and since financial institutions from other Member States operate in Greece, measure B3 is also likely to affect trade between Member States and to distort competition.
(177)
Measure B3 therefore constitutes aid and was notified as State aid by the Greek authorities on 27 December 2012.
7.1.3.4. HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation (measure B4)
(178)
HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation (measure B4) is the conversion of the first and second bridge recapitalisations (measures B1 and B2) and the partial implementation of the commitment letter (measure B3) into a permanent recapitalisation of EUR 4 021 million in ordinary shares. The fact that not the entire amount of capital committed through measure B3 had to actually be injected is due to the raising of EUR 550 million of capital from private investors. Since measure B4 is the conversion of aid already granted, it still involves State resources but it does not increase the nominal amount of aid. However, it increases the advantage to the Bank (and therefore the distortions of competition) since it is a permanent recapitalisation and not a temporary recapitalisation as in the case of measures B1 and B2. Compared to measure B3, which is only a commitment and not an actual recapitalisation, measure B4 increased the capital adequacy of the Bank and is therefore more advantageous.
(179)
The Commission notes that such support was not granted to all banks operating in Greece. Therefore the advantage granted to the Bank is selective. As regards distortion of competition and effect on trade, the Commission notes for instance that the aid enabled the Bank to pursue its operations in other Member States. A liquidation of the Bank would have led to the termination of its activities abroad, through the liquidation of those activities or their sale. Therefore, the measure distorts competition and affects trade between Member States. The measure constitutes State aid.
7.1.3.5. Conclusion on measure B1, B2, B3 and B4
(180)
Measures B1, B2, B3 and B4 constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty. The amount of State aid included in measures B1, B2, B3 and B4 is EUR 4 571 million. As indicated in section 7.1.3.4, only part of the amount committed in December 2012 (measure B3) was converted into an actual capital injection (measure B4). The amount of State support actually paid out was therefore only EUR 4 021 million.
(181)
Point 31 of the Restructuring Communication indicates that, besides the absolute amount of aid, the Commission has to take into account the aid ‘in relation to the bank’s risk-weighted assets’. Measures B1, B2, B3 and B4 were granted over the course of a one-year period, from April 2012 until May 2013. During that period, the RWA of the Bank changed, rising after the acquisition of Emporiki Bank. The question therefore arises as to which level of RWA should be used, and more particularly whether the State aid should be assessed by reference to the RWA that existed at the beginning of the period or at the end of the period. Measures B1, B2, B3 and B4 aim at covering a capital need identified by the Bank of Greece in March 2012 (the stress test of 2012). In other words, the capital needs that those State support measures aim to address already existed in March 2012. The Commission therefore considers that the aid amount included in measures B1, B2, B3 and B4 should be compared to the RWA of the Bank at 31 March 2012. The fact that the Bank acquired Emporiki Bank, well after March 2012, should not lead to a reduction of the ratio ‘aid to RWA’. Indeed, the aid is not less distortive because the Bank made an acquisition which increases its RWA. It is also recalled that after March 2012 and until the Spring 2013 recapitalisation, the Bank of Greece did not take into account acquisition made by the Greek banks to adjust their capital needs - upwards or downwards. That element further demonstrates that measures B1, B2, B3 and B4 were aid measures related to the perimeter of the Bank such as it existed at 31 March 2012.
(182)
The first and second bridge recapitalisations and the commitment letter altogether amounted to EUR 4 571 million. That amount represents 10,3 % of the RWA of the Bank at 31 March 2012 (95).
(183)
Since the Bank managed to attract private capital, the actual amount injected by the HFSF into the Bank only amounted to EUR 4 021 million, which represents 9,1 % of the RWA of the Bank at 31 March 2012.
7.1.4. Conclusion on the existence and total amount of aid received
(184)
Measures A, B1, B2, B3, and B4 constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Ref.
Measure
Type of measure
Amount of aid
Recapitalisation aid/RWA
A
Preference Shares
Capital support
EUR 940 million
2 %
B1 B2 B3 B4
First bridge recapitalisation
Second bridge recapitalisation
Commitment letter
HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation
Capital support
EUR 4 571 million
(amount paid-out by the HFSF: EUR 4 021 million)
10,3 %
(amount paid out by the HFSF: 9,1 %)
Total capital aid granted to the Bank
EUR 5 511 million
(amount paid-out by the HFSF: EUR 4 961 million)
12,3 %
(amount paid out by the HFSF: 11,1 %)
Ref.
Measure
Type of measure
Nominal amount of aid
L1
Liquidity support
Guarantee
Bond Loan
Guarantees: EUR 14 billion at 30 November 2011
Bond Loan: EUR 1,6 billion at 30 September 2011
L2
State-guaranteed ELA
Funding and Guarantee
EUR 23,6 billion at 31 December 2012
Total liquidity aid granted to the Bank
EUR 39,2 billion
7.2. LEGAL BASIS FOR THE COMPATIBILITY ASSESSMENT
(185)
Article 107(3)(b) of the Treaty empowers the Commission to find that aid is compatible with the internal market if it is intended ‘to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State’.
(186)
The Commission has acknowledged that the global financial crisis can create a serious disturbance in the economy of a Member State and that measures supporting banks may remedy that disturbance. This has been confirmed in the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication, and the Restructuring Communication. The Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) of the Treaty are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. The Commission confirmed that view by adopting the 2011 Prolongation Communication (96) and the 2013 Banking Communication.
(187)
In respect to the Greek economy, in its decisions approving and prolonging the Greek Banks Support Scheme as well as in its approvals of State aid measures granted by Greece to individual banks (97), the Commission has acknowledged that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. Therefore, the legal basis for the assessment of the aid measures should be Article 107(3)(b) of the Treaty.
(188)
During the financial crisis, the Commission has developed compatibility criteria for different types of aid measures. Principles for assessing aid measures were first laid down in the 2008 Banking Communication.
(189)
In line with point 15 of the 2008 Banking Communication, in order for aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility:
(a)
Appropriateness: The aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy. It would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance.
(b)
Necessity: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. Therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
(c)
Proportionality: The positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(190)
Guidance for recapitalisation measures can be found in the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication.
(191)
The Restructuring Communication defines the approach adopted by the Commission as regards the assessment of restructuring plans, in particular the need to return to viability, to ensure proper contribution from the beneficiary and to limit distortions of competition.
(192)
That framework was complemented by the 2013 Banking Communication, which applies to aid measures notified after 31 July 2013.
7.2.1. Legal basis for the assessment of the compatibility of the liquidity support to the Bank (measure L1)
(193)
The liquidity support already received by the Bank has been definitively approved through the successive decisions authorising the measures under the Greek Banks Support Scheme and its amendments and prolongations (98). Any future liquidity support for the Bank will have to be granted under a scheme duly approved by the Commission. The terms of such aid will have to be authorised by the Commission before it is granted and therefore do not have to be further assessed in this decision.
7.2.2. Legal basis for the assessment of the compatibility of the preference shares (measure A)
(194)
The recapitalisation granted in 2009 in the form of preference shares (measure A) was granted under the recapitalisation measure approved in 2008 as part of the Greek Banks Support Scheme under the 2008 Banking Communication. It therefore does not have to be reassessed under the 2008 Banking Communication and has to be assessed only under the Restructuring Communication.
7.2.3. Legal basis for the assessment of the compatibility of the State-guaranteed ELA (measure L2)
(195)
The compatibility of the State-guaranteed ELA (measure L2) should be first assessed on the basis of the 2008 Banking Communication and the 2011 Prolongation Communication. Any State-guaranteed ELA granted after 1 August 2013 falls under the 2013 Banking Communication.
7.2.4. Legal basis for the assessment of the compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3, and B4)
(196)
The compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4), in particular as regards remuneration, should first be assessed on the basis of the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication. In the Alpha Opening Decision the Commission expressed doubts as to the compatibility of measure B1 with those Communications. Since they were implemented before 31 July 2013, those measures do not fall under the 2013 Banking Communication. The compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4) should also be assessed on the basis of the Restructuring Communication.
7.3. COMPLIANCE OF MEASURE L2 WITH THE 2008 BANKING COMMUNICATION, THE 2011 PROLONGATION COMMUNICATION AND THE 2013 BANKING COMMUNICATION
(197)
In order for aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility: appropriateness, necessity and proportionality.
(198)
Because Greek banks were shut out from wholesale markets and became entirely dependent on central bank financing, as indicated in recital 26, and since the Bank could not borrow a sufficient amount of funds through the regular refinancing operations, the Bank needed State-guaranteed ELA to obtain sufficient liquidity to prevent it from defaulting. The Commission considers measure L2 to be an appropriate mechanism to remedy a serious disturbance, which would have been caused by the default of the Bank.
(199)
Since the State-guaranteed ELA entails a relatively high cost of funding for the Bank, the Bank has a sufficient incentive to avoid relying on that source of funding for developing its activities. The Bank had to pay an interest rate of […] bps higher than regular refinancing operations with the Eurosystem. In addition, the Bank had to pay a guarantee fee of […] bps to the State. As a result, the total cost of State-guaranteed ELA for the Bank is much higher than the normal costs of ECB refinancing. In particular, the difference between the former and the latter is higher than the level of the guarantee fee requested by the 2011 Prolongation Communication. As a result, the total remuneration charged by the State can be considered as sufficient. As regards the amount of the State-guaranteed ELA, it is regularly reviewed by the Bank of Greece and the ECB based on the actual needs of the Bank. They closely monitor its use and ensure it is limited to the minimum necessary. Therefore measure L2 does not provide the Bank with excess liquidity which could be used to finance activities distorting competition. It is limited to the minimum amount necessary.
(200)
Such close scrutiny of the use of the State-guaranteed ELA and regular verification that its use is limited to the minimum also ensures that that liquidity is proportional and does not lead to undue distortion of competition. The Commission also notes that Greece has committed that the Bank will implement restructuring measures reducing its reliance on central bank funding and that the Bank will comply with behavioural limitations, as analysed in section 7.6. Those factors ensure that the reliance on liquidity support will end as soon as possible and that such aid is proportional.
(201)
Measure L2 therefore complies with the 2008 Banking Communication and the 2011 Prolongation Communication. As the 2013 Banking Communication has not introduced further requirements as regards guarantees, measure L2 also complies with the 2013 Banking Communication.
7.4. COMPLIANCE OF MEASURES B1, B2, B3 AND B4 WITH THE 2008 BANKING COMMUNICATION, THE RECAPITALISATION COMMUNICATION AND THE 2011 PROLONGATION COMMUNICATION
(202)
As indicated in recital 189, and in line with point 15 of the 2008 Banking Communication, in order for aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility (99): appropriateness, necessity and proportionality.
(203)
The Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication elaborate further on the level of remuneration required for State capital injections.
7.4.1. Appropriateness of the measures
(204)
As regards the appropriateness of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3, and B4), the Commission considers them appropriate because they enable the Bank to comply with capital requirements. Without the HFSF recapitalisations, the Bank would have been unable to pursue its activities and would have lost access to ECB refinancing operations.
(205)
In that respect, the Commission noted in the Alpha Opening Decision that the Bank is one of the largest banking institutions in Greece, both in terms of lending and collection of deposits. As such, the Bank is a systemically important bank for Greece. Consequently, default by the Bank would have created a serious disturbance in the Greek economy. Under the then prevailing circumstances, financial institutions in Greece had difficulties in accessing funding. That lack of funding limited their ability to provide loans to the Greek economy. In that context, the disturbance to the economy would have been aggravated by the default of the Bank. Moreover, measures B1, B2, B3 and B4 came about mainly because of the PSI programme, a highly extraordinary and unpredictable event and not as a result of mismanagement or excessive risk-taking from the Bank. The measures therefore mainly aim at dealing with the results of the PSI programme and contribute to maintaining financial stability in Greece.
(206)
In the Alpha Opening Decision, the Commission expressed doubts as to whether all the measures possible had been taken immediately to avoid the Bank needing aid again in the future. As indicated in recitals 121 and 122 of this Decision, Greece has committed to implement a number of actions related to the corporate governance and commercial operations of the Bank. As described in recitals 99 and 106, the Bank has also significantly restructured its activities, with many cost reductions already implemented. Therefore the Commission’s doubts have been allayed.
(207)
In the Alpha Opening Decision, the Commission also expressed doubts as to whether sufficient safeguards existed in case the Bank came under State control, or in case private shareholders retained control while the majority of the ownership would be held by the State. The commitments described in recitals 121 and 122 of this Decision ensure that the credit operations of the Bank will be run on a commercial basis and daily business will be protected from State interference. The relationship framework agreed between the HFSF and the Bank also ensures that interests of the State as main shareholder are protected against excessive risk-taking by the management of the Bank.
(208)
Measures B1, B2, B3 and B4 therefore ensure that financial stability in Greece is maintained. Significant actions are taken to minimise future losses and to ensure that the activities of the Bank are not jeopardised by inappropriate governance. On that basis, the Commission finds that measures B1, B2, B3 and B4 are appropriate.
7.4.2. Necessity - limitation of the aid to the minimum
(209)
According to the 2008 Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to achieve the objective.
(210)
The amount of capital support was calculated by the Bank of Greece in the framework of a stress test so as to ensure that Core Tier 1 capital remained above a certain level over the period 2012-14, as reflected in Table 3. It therefore does not provide the Bank with any excess capital. As explained in recital 206, actions have been taken to reduce the risk that the Bank will need additional aid in the future.
(211)
As regards the remuneration of the first and second bridge recapitalisations (measures B1 and B2), the Commission recalls that they were granted in May 2012 and December 2012 respectively and paid in kind in the form of EFSF notes. The HFSF has received as remuneration, from the date of disbursement of the EFSF notes to the date of the Spring 2013 recapitalisation, the accrued interest on the EFSF notes plus a 1 % fee (100). As underlined in the Alpha Opening Decision, that remuneration is lower than the 7 % to 9 % range as defined in the Recapitalisation Communication. However, the period of low remuneration was limited to one year for measure B1 and five months for measure B2 (that is to say, until the conversion of the bridge recapitalisation into a standard recapitalisation in ordinary shares, namely measure B4). While the first and second bridge recapitalisations did not trigger the dilution of existing shareholders, the Spring 2013 recapitalisation, which was the conversion of the first and second bridge recapitalisations, heavily diluted the pre-existing shareholders, as their stake in the Bank’s equity fell to 4,9 %. The abnormal situation which prevailed from the date of the first bridge recapitalisation was then terminated. The doubts raised in the Alpha Opening Decision have therefore been allayed.
(212)
Second, given the atypical source of the Bank’s difficulties, where losses came mainly from a debt waiver in favour of the State (the PSI programme and the debt buy-back, which provide a significant advantage to the State, that is to say, a debt reduction) and from the consequences of a protracted recession in its domestic economy, the Commission can accept such a temporary deviation from the standard remuneration requirements set out in the Recapitalisation Communication (101).
(213)
As regards measure B3, it was a commitment to provide capital. That commitment made in December 2012 was implemented in an actual injection of capital in May-June 2013, a mere five months later. For that reason and for the reasons set out in recital 212, it is acceptable that no remuneration was paid for that commitment.
(214)
As regards measure B4, according to point 8 of the 2011 Prolongation Communication, capital injections should be subscribed at a sufficient discount to the share price adjusted for the dilution effect to give a reasonable assurance of an adequate remuneration for the State. While that recapitalisation did not provide for a significant discount to the share price as adjusted for the dilution effect, it was, in fact, impossible to achieve a significant discount to the theoretical ex-right price (102). Prior to the Spring 2013 recapitalisation, the Bank’s market capitalisation was only a few hundred million euros. In such circumstances, the question arises whether the existing shareholders should have been fully wiped out. The Commission notes that the issue price was set at a 50 % discount to the average market price over the fifty days preceding the determination of the issue price. The Commission also notes that the dilution of the existing shareholders has been huge, since after the recapitalisation they held only 4,9 % of the shareholding of the Bank. Therefore, applying a further discount on the market price would have had a small impact on the remuneration of the HFSF. In view of the specific situation of the Greek banks explained in recital 212, and given the fact that the need for aid stems from a waiver of debt in favour of the State, the Commission considers that the issue price of the shares subscribed by the State was sufficiently low.
(215)
The HFSF also issued warrants and granted one warrant for each new share subscribed by a private investor participating in the Spring 2013 recapitalisation. The HFSF granted those warrants for no consideration. As explained in recital 93, each warrant incorporates the right to purchase 7,40 shares of the HFSF at selected intervals and strike prices. The exercise price is equal to the subscription price of the HFSF increased by an annual and cumulative margin (4 % for year one, 5 % for year two, 6 % for year three, 7 % for year four then 8 % annualised for the last six months). The remuneration received by the HFSF on the shares it owns is de facto capped at those levels. That remuneration is lower than the 7 % to 9 % range as defined in the Recapitalisation Communication. However, because those warrants were a key factor in the success of the right issue and private placement launched by the Bank before the Spring 2013 recapitalisation, the Commission considers that they enabled the Bank to reduce the amount of aid by EUR 550 million. Indeed due to the low capital ratio of the Bank prior to the recapitalisation and the high uncertainty prevailing at the time, the simulations which were then available showed that without the warrants private investors would not achieve a sufficient return and would not participate. For the reasons explained in recitals 205 and 212, because the HFSF would receive a minimal positive remuneration if the warrants were exercised and because it was an objective of the MEFP to attract private investors to keep some banks under private management and avoid situations where the whole banking sector would be controlled by the HFSF, the Commission can accept such a deviation from the standard remuneration requirements set out in the Recapitalisation Communication. That acceptance is also based on the fact that the HFSF law, as amended in March 2014, does not provide for any adjustment of the warrants in the event of a non-pre-emptive share capital increase, and that in the case of a rights issue only the warrant strike price may be adjusted and the adjustment may take place only ex post and only up to the amount of the realised proceeds from the sale of pre-emption rights of the HFSF. Moreover, the commitment given by Greece that it would seek the approval of the Commission prior to any buy-back of the warrants issued by the HFSF will allow the Commission to ensure that any future buy-back does not further reduce the remuneration of HFSF and increase the remuneration of the warrant holders.
(216)
As regards the fact that the HFSF shares are non-voting, the Commission recalls that the need for aid does not come mainly from excessive risk taking. In addition, it was an objective of the MEFP to keep some banks under private management. Moreover, the relationship framework and automatic reintroduction of voting rights in the event of non-implementation of the restructuring plan provide safeguards against future excessive risk taking by private managers. Finally, the PSI and the December 2012 buy-back are a kind of remuneration to the State, as the latter’s debt towards the Bank was reduced by several billions of euros. For all those reasons, the Commission can accept that the HFSF receives non-voting shares. The Commission therefore concludes that measure B4 was necessary.
In conclusion, measures B1, B2, B3 and B4 are necessary as rescue aid in both their amount and form.
7.4.3. Proportionality - measures limiting negative spill-over effects
(217)
The Commission notes that the Bank received a very large amount of State aid. That situation may therefore lead to serious distortions of competition. However, Greece has committed to implement a number of measures aiming at reducing negative spill-over effects. In particular, the commitments provide that the Bank’s operations will continue to be run on a commercial basis, as explained in recitals 121 and 122 Greece has also committed to an acquisition ban, and to a number of divestments, as described in recitals 123 to 124. Limits to distortions of competition will be further assessed in section 7.6.
(218)
A monitoring trustee has also been appointed in the Bank to monitor the correct implementation of commitments on corporate governance and commercial operations. It will avoid any detrimental change in the Bank’s commercial practice and thereby reduce the potential negative spill-over effects.
(219)
Finally a new comprehensive restructuring plan was submitted on 12 June 2014 to the Commission. That restructuring plan will be assessed in section 7.6.
(220)
To conclude, the doubts raised in the Alpha Opening Decision have been allayed. Measures B1, B2, B3 and B4 are proportionate in the light of point 15 of the 2008 Banking Communication.
7.4.4. Conclusion on the compliance of the HFSF recapitalisations with the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication
(221)
It is therefore concluded that the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4) are appropriate, necessary and proportionate, in the light of point 15 of the 2008 Banking Communication, of the Recapitalisation Communication and of the 2011 Prolongation Communication.
7.5. COMPLIANCE OF THE ACQUISITIONS WITH THE RESTRUCTURING COMMUNICATION
(222)
Point 23 of the Restructuring Communication explains that acquisitions of undertakings by aided banks cannot be financed through State aid unless this is essential for restoring an undertaking’s viability. Furthermore, points 40 and 41 of the Restructuring Communication state that banks should not use State aid for the acquisition of competing businesses, unless the acquisition is part of a consolidation process necessary to restore financial stability or to ensure effective competition. In addition, acquisitions may endanger or complicate the restoration of viability. The Commission must therefore assess whether the acquisitions made by the Bank can be reconciled with the Restructuring Communication.
7.5.1. Compliance of the acquisition of Emporiki Bank with the Restructuring Communication
7.5.1.1. Effect of the acquisition of Emporiki Bank on the long-term viability of the Bank
(223)
In terms of operating profitability, the acquisition of Emporiki Bank enhances the Bank’s return to long-term viability as merging two banks in the same geographical market allows the Bank to realise meaningful synergies, for instance in the form of personnel reduction, branch closures and reduced overhead costs. The Bank acquires customers and deposits, while significantly reducing distribution costs. It is closing a significant number of branches of the combined entity, in addition to rationalising headquarters functions.
(224)
In terms of liquidity positions, the acquisition has a positive effect on the Bank. Indeed, the loan-to-deposit ratio of the acquired entity was around 115 %, well below the Bank’s very high loan-to-deposit ratio (103). It therefore contributes to significantly improving the loan-to-deposit ratio of the Bank.
(225)
From a static point of view, the transaction also has a positive impact on the Bank’s capital ratio, since the Bank acquires a highly capitalised bank for one euro consideration. At 31 March 2012, the pro forma capital adequacy ratio of the combined entity was 11,8 % whereas the Bank’s capital adequacy ratio was only 8,8 %. Similarly, the pro forma Core Tier 1 ratio of the combined entity stood at 11,1 % while the Bank’s Core Tier 1 ratio was 7,9 %. The high capital of Emporiki Bank provides protection against future losses which could materialise in the stress test, as shown in Table 3. The static observation of the increase in the capital ratio of the Bank overestimated the positive effect on its long term capital position. The acquisition is therefore positive for the restoration of the long-term viability of the Bank.
7.5.1.2. Effect of the acquisitions on the amount of aid needed by the Bank
(226)
According to point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank. In this case, although the acquisition has positive implications for the Bank’s viability, it is not essential for its viability within the meaning of point 23 of the Restructuring Communication.
(227)
The Bank only paid one euro consideration to purchase Emporiki Bank. The purchase price was therefore not financed through State aid. That fact also implies that the payment of the purchase price did not create any capital need for the Bank. In addition, Emporiki Bank was adequately capitalised (that is to say up to the level required under the 2012 stress test illustrated in Table 3). As such, the acquisition is unlikely to create any future capital need for the Bank.
(228)
In conclusion, due to the atypical terms (purchase at EUR 1 of a fully capitalised bank to meet stress test requirements), the acquisition of Emporiki Bank exceptionally does not go against the requirement to minimise the aid.
7.5.1.3. Distortive effect of the acquisitions on competition
(229)
In line with points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses. Point 41 of the Restructuring Communication also states that acquisitions may be authorised if they are part of a consolidation process necessary to restore financial stability or to ensure effective competition. In such circumstances the acquisition process should be fair and the acquisition should ensure the conditions of effective competition in the relevant market.
(230)
Emporiki Bank was not deemed viable on a stand-alone basis by the Bank of Greece, according to a viability review carried by an external consultant at the beginning of 2012. It was creating large losses for Crédit Agricole which therefore wanted to sell it. If no sale was possible, Crédit Agricole could have considered how to let it fail. The transaction can therefore be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(231)
No non-aided bidder submitted any valid bid to acquire Emporiki Bank, and the sale process was open, transparent and non-discriminatory. There was therefore no crowding out of a non-aided bidder by the Bank. Since that acquisition was authorised by the Hellenic Competition Authority, the outcome of the sale process does not endanger the conditions of effective competition in Greece.
(232)
Furthermore, the Bank’s need for aid does not stem from mismanagement or inappropriate risk taking. Finally, as concluded in recital 227, no State aid was used to fund this acquisition (purchase at EUR 1 of a bank capitalised up to the level required to pass the stress test of the Bank of Greece).
(233)
In view of those elements, it can be concluded that the acquisition of Emporiki Bank is in line with section 4 of the Restructuring Communication.
7.5.1.4. Conclusion on the acquisition of Emporiki Bank
(234)
In the light of the unique situation of Greek banks and the specificities of the acquisition of Emporiki Bank, it is concluded that that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.5.2. Compliance of the acquisition of the selected assets and liabilities of the three Cooperative Banks with the Restructuring Communication
7.5.2.1. Effect of the acquisitions on the long-term viability of the Bank
(235)
The acquisition of the selected assets and liabilities of the three Cooperative Banks will enhance the long-term viability of the Bank.
(236)
More precisely, the integration of the deposits of the three Cooperative Banks into the Bank’s balance sheet improved its liquidity profile. The net loan-to-deposit ratio of Alpha Bank S.A. decreased by around 1,5 % and the reliance of Alpha Bank S.A. on the Eurosystem decreased.
(237)
Furthermore, the acquisitions gave the Bank the opportunity to enhance its revenues by broadening its client base in several geographic areas. The Bank did not take over any costly infrastructure or costly branch network. Nor did the Bank take over any loans. It therefore did not increase its risk or capital requirements.
7.5.2.2. Effect of the acquisition on the amount of aid needed by the Bank
(238)
In line with point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank. In this case, although the acquisition has positive implications for the Bank’s viability, it is not essential for its viability within the meaning of point 23 of the Restructuring Communication.
(239)
The consideration paid by the Bank for the acquisition of the transferred assets and liabilities of all three Cooperative Banks was determined at 2,1 % of the value of the transferred deposits and amounted to approximately EUR 9 million, equivalent to 0,01 % of the total balance sheet of the Bank at the time of the acquisition. That consideration can therefore be considered as very small. In addition, the Bank had already raised EUR 550 million of private capital during the Spring 2013 recapitalisation.
(240)
It is concluded that the acquisition price of the transferred assets and liabilities (mainly deposits) of the three Cooperative Banks was so low that it did not prevent the aid from being limited to the minimum necessary.
7.5.2.3. Distortive effect of the acquisitions on competition
(241)
As stated in recital 229, according to points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses, except under specific circumstances.
(242)
The Bank of Greece considered the three Cooperative Banks not to be viable and the adoption of the resolution measures to be necessary in order to maintain financial stability. The acquisitions can therefore be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(243)
In addition, no non-aided bidder submitted any valid bid to acquire the assets and liabilities of the three Cooperative Banks, and the only other bid came from a bank which had received even more aid. Moreover, the size of the acquired assets and liabilities was small, and did not change the market structure (104).
(244)
In conclusion, the Commission considers these exceptional circumstances justify the authorisation of the acquisitions, in accordance with point 41 of the Restructuring Communication
7.5.2.4. Conclusion on the acquisition of the selected assets and liabilities of the three Cooperative Banks.
(245)
It is concluded that, in the light of the specificities of the acquisitions of the selected assets and liabilities of the three Cooperative Banks, those acquisitions are in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.5.3. Compliance of the acquisition of Citibank Greece with the Restructuring Communication
7.5.3.1. Effect of the acquisition on the long-term viability of the Bank
(246)
The acquisition of Citibank Greece, including Diners, will enhance the long-term viability of the Bank. The Bank acquired a highly provisioned loan bank. In addition the net loan book is much smaller than the acquired deposits.
(247)
The integration of the deposits of Citibank Greece into the Bank’s balance sheet will improve the Bank’s medium- and long-term funding profile, while, at the same time, increasing the Bank’s profitability.
(248)
Furthermore, through the acquisition, the Bank will enhance its deposit gathering franchise and capabilities, thereby achieving a balanced and sustainable business model.
(249)
Finally, the expected significant synergies - in terms of central functions, IT services and operating expenses - will contribute to the Bank’s long-term viability.
(250)
The acquisition is therefore positive for the restoration of the long-term viability of the Bank.
7.5.3.2. Effect of the acquisition on the aid amount needed by the Bank
(251)
According to point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank. In this case, although the acquisition has positive implications for the Bank’s viability, it is not essential for its viability within the meaning of point 23 of the Restructuring Communication.
(252)
The Bank only paid EUR 2 million consideration (105) to purchase Citibank Greece and Diners.
(253)
The acquired portfolio includes a large number of loans which are totally written-off. Indeed, the valuation of that new portfolio of loans could offset the limited capital need stemming from their integration in the balance sheet of the Bank.
(254)
In addition, the Bank has raised EUR 1,2 billion of private capital at a price per share higher than the price per share at which the HFSF subscribed in the Spring 2013 recapitalisation.
(255)
In those specific circumstances, it cannot be claimed that the acquisition was financed through State aid. The acquisition will not increase the need for aid or reduce the remuneration of the existing aid.
7.5.3.3. Distortive effect of the acquisition on competition
(256)
As indicated in recital 241, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies in particular for acquiring competing businesses.
(257)
The purchase price paid for Citibank Greece was extremely low and the Bank raised a large amount of private capital at a high price per share. It can therefore not be considered that aid was used to fund that acquisition.
(258)
In addition, since no non-aided bidder submitted any bid to acquire the perimeter of activities acquired by the Bank, there is no crowding out of non-aided investors.
(259)
In conclusion, in view of the elements in recitals 257 and 258, the acquisition does not fall under the prohibition in points 39 and 40 of the Restructuring Communication. In addition, the Commission recalls that the Bank’s need for aid does not stem from mismanagement or inappropriate risk taking.
7.5.3.4. Conclusion on the acquisition of Citibank Greece
(260)
It is concluded that, in the light of the unique situation of the Bank (106) and the specificities of the acquisition of Citibank Greece, that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.6. COMPLIANCE OF MEASURES A, B1, B2, B3, AND B4 WITH THE RESTRUCTURING COMMUNICATION
7.6.1. Sources of difficulties and consequences on the assessment under the Restructuring Communication
(261)
As indicated in sections 2.1.1 and 2.1.2, the difficulties faced by the Bank come mainly from the Greek sovereign crisis and the deep recession in Greece and southern Europe. As regards the former factor, the Greek government lost access to financial markets and finally had to negotiate an agreement with its domestic and international creditors, the PSI programme, which resulted in a haircut of the claims held against the State by 53,3 %. In addition, 31,5 % of the claims was exchanged for new GGBs with lower interest rates and longer maturities. Those new GGBs were bought back by the State from the Greek banks in December 2012 at a price between 30,2 % and 40,1 % of their nominal value, thereby crystalising a further loss for the Greek banks. Beside the impact of the PSI programme and the debt buy-back on its capital position, the Bank also observed huge deposit outflows between 2010 and mid-2012, due to the risk that Greece might exit the euro area as a consequence of an unsustainable public debt and due to the economic recession.
(262)
Measures B1, B2, B3 and B4 amount to EUR 4 571 million, which is less than the amount of the loss booked following the PSI programme (EUR 4 786 million). In such a case, and if the difficulties do not result primarily from excessive risk-taking behaviour, point 14 of the 2011 Prolongation Communication provides that the Commission will lighten its requirements.
(263)
The largest part of the capital needs stem from regular exposure of a financial institution to the sovereign risk of its domestic country. That fact was also pointed out in recitals 58 and 69 of the Alpha Opening Decision. The Commission also observes that the Bank’s exposure to the Greek sovereign risk was smaller than that of the other main Greek banks, so it cannot be considered to have accumulated an excessive exposure to sovereign debt. As a consequence there is less need for the Bank to address moral hazard issues in its restructuring plan than for other aided financial institutions which accumulated excessive risks. As the aid measures are less distortive, the measures taken to limit distortions of competition should therefore be proportionately softened. Since the PSI programme and the debt buy-back constitute a debt waiver in favour of the State, the remuneration of the State when recapitalising banks can be lower.
(264)
However since the Greek economy has contracted by about 25 % since 2008 and since the Bank has acquired a less viable bank in the form of Emporiki Bank, the Bank has to adapt its organisation, its cost structure and its commercial network to that new environment, in order to restore profitability. Therefore, notwithstanding the absence of moral hazard issue, the Bank must rationalise its operations in Greece to secure its long-term viability.
(265)
An important second source of losses for the Bank was its loans to Greek households and corporations. The Commission considers that those losses are mainly due to the exceptionally deep and protracted recession GDP contraction of approximately 25 % over five years, and are not due to risky lending practices by the Bank. As a result, the aid granted to cover those losses does not create moral hazard, which is the case when the aid shelters a bank from the consequences of past risky behaviours. The aid is therefore less distortive (107).
(266)
However, part of the capital needs and loan losses of the Bank comes from some international subsidiaries. In 2012, for instance, activities in Cyprus, Romania, Serbia, FYROM and Bulgaria were loss-making, while activities in Albania only broke even. The stress tests performed in 2012 to determine the capital needs of the Bank indicated that credit loss projections on foreign loans amounted to EUR 921 million in the base scenario and EUR 1 201 million in the adverse scenario. The foreign assets also constituted a drain on liquidity since the intra-group funding amounted to several billion euros.
(267)
In conclusion, since, among the four largest Greek banks, the Bank had the lowest holding of GGBs at the time of the PSI and since the loss resulting from the PSI was larger than the aid received through measures B, B2, B3 and B4, it can be concluded that most of the losses and the need for aid fall under point 14 of the 2011 Prolongation Communication, which allows the Commission to lighten its requirements. Part of the need for aid stems from Greek loan losses due to the exceptionally deep and long recession and not from risky lending. Such aid does not create moral hazard and is therefore less distortive.
(268)
Finally, a limited part of the need for aid comes from the Bank’s own risk taking as regards its foreign subsidiaries.
7.6.2. Viability
(269)
A restructuring plan must ensure that the financial institution is able to restore its long-term viability by the end of the restructuring period (section 2 of the Restructuring Communication). In the case at hand, the restructuring period is defined as the period between the date of adoption of this Decision and 31 December 2018.
(270)
In line with points 9, 10 and 11 of the Restructuring Communication, Greece submitted a comprehensive and detailed restructuring plan which provides complete information on the Bank’s business model. The plan also identifies the causes of the difficulties faced by the Bank, as well as the measures taken to tackle all viability issues which it faced. In particular, the restructuring plan describes the strategy chosen to preserve the Bank’s operational efficiency and to tackle the high level of NPL, its vulnerable liquidity and capital positions, and its foreign businesses, which, during the recent years, have relied on their parent company for their funding and capital.
7.6.2.1. Greek banking activities
(271)
As regards liquidity and the Bank’s reliance on Eurosystem funding, the restructuring plan foresees a limited growth of the balance sheet in Greece while the deposit base should grow again. The reliance on State-guaranteed ELA, which has already fallen, will continue to decrease which will also help the Bank to reduce its cost of funding.
(272)
The loan-to-deposit ratio commitment mentioned in recital 118 ensures that the Bank’s balance sheet structure will be sustainable by the end of the restructuring period. The sale of securities and of other non-core activities will also strengthen the liquidity position of the Bank. Due to the still stressed liquidity position of the Bank, the Commission can accept the request of the Greek authorities to be authorised to provide liquidity to the Bank under the guarantee and government bond loan measures of the Greek Banks Support Scheme and under the State-guaranteed ELA.
(273)
To decrease its funding costs, Greece has also given a commitment that the Bank will continue reducing the interest rates it pays on deposits in Greece, as described in recital 118. The achievement of such a decrease in the cost of deposits will be a key contribution to improving the pre-provisioning profitability of the Bank.
(274)
Since the start of the crisis the Bank has started rationalising its commercial network in Greece, through a reduction in the number of branches and employees (108). By 2017, the total costs of the Bank will have decreased by a further […]% compared to 2013. To achieve that target Greece has committed that the Bank will reduce its branches and employees in Greece to […] and […] respectively at 31 December 2017, with maximum total costs (109) in Greece of EUR […] million. The expected cost-to-income ratio will be less than […]% at the end of the restructuring period. The Commission considers that the restructuring plan preserves the efficiency of the Bank in the new market environment.
(275)
One other key area is the handling of NPL, since they amounted to 32,4 % of the portfolio at 31 December 2013 (110). The Bank plans to enhance its credit policy (limits, collateral coverage) and to focus on the core activity in order to minimise its losses. Greece has also given a commitment that the Bank will comply with high standards as regards its credit policy in order to manage risks and to maximise the value for the Bank at each stage of the credit process, as described in recital 122.
7.6.2.2. Corporate governance
(276)
Another point of attention is the governance of the Bank given that the HFSF owns 69,9 % (111) of the Bank’s shares following the 2014 share capital increase, but with restricted voting power. Additionally, some of the private investors which control the Bank also own warrants and thus would gain the full benefit should the share price soar during the restructuring period. Because that situation could create moral hazard, a specific relationship framework was agreed between the Bank and the HFSF in 2013. That agreement protects the day-to-day business of the Bank from any interference from its main shareholders, while ensuring that the HFSF can monitor the implementation of the restructuring plan and prevent excessive risk-taking by the Bank’s management through appropriate consultation procedures. The Bank has also committed to monitor closely its exposure to connected borrowers. The Commission notes positively the fact that the HFSF automatically regains voting rights if the Bank does not implement its restructuring plan.
7.6.2.3. International activities
(277)
Some of the Bank’s international activities have drained the Bank’s capital, liquidity and profitability in the past, as explained in recital 266.
(278)
The restructuring plan anticipates that the Bank will continue to re-focus on its domestic market. The Bank has already sold its unprofitable subsidiary in Ukraine. It has also started to rationalise the other subsidiaries, to strengthen the loan underwriting process and to reduce the subsidiaries’ funding gap. It is planning further rationalisation of its network in retained subsidiaries, as described in recital 109.
(279)
The total amount of foreign assets will shrink by at least a further […]% by 31 December 2017 (compared to 31 December 2012).
(280)
The overall profitability of international activities will be restored from […] onwards.
(281)
Therefore the Commission believes that the Bank will have sufficiently restructured and reduced those foreign businesses in size to avoid it being exposed to additional capital needs and liquidity shortages in the future. The commitment described in recital 119 to refrain from injecting large amounts of capital in the Bank’s international subsidiaries also ensures that foreign subsidiaries will not represent a threat for capital or liquidity.
7.6.2.4. Conclusion on viability
(282)
The base case scenario as described in section 2.4 shows that at the end of the restructuring period the Bank will be able to realise a return which allows it to cover all its costs and provide an appropriate return on equity taking into account its risk profile. At the same time, the Bank’s capital position is projected to remain at a satisfactory level.
(283)
Finally, the Commission takes note of the adverse scenario described in the restructuring plan of the Bank as submitted by the Greek authorities. That adverse scenario is based on a set of assumptions agreed with the HFSF. It takes into account a longer and deeper recession, as well as a more severe deflation of real estate prices (112). The restructuring plan shows that the Bank is able to withstand a reasonable amount of stress as, in the adverse scenario, the Bank remains profitable and well capitalised at the end of the restructuring period.
(284)
The amount of additional capital which was raised in 2014, namely EUR 1,2 billion, is sufficient to cope with the baseline scenario of the 2013 stress test in the restructuring period and to repay the preference shares, which the Bank did in April 2014 (113). The Bank will also submit a contingent capital plan to the Bank of Greece with measures to be implemented if the economic environment deteriorates further. The Commission recalls that in the assessment of the capital needs under the baseline scenario, the Bank of Greece already introduced several adjustments which resulted in an increase of the estimated capital needs compared to the capital needs estimated by the Bank in its own baseline scenario. The Commission therefore considers that the baseline capital needs estimated by the Bank of Greece assume a certain degree of stress. To conclude that the Bank is viable, the Commission does not require that the Bank has enough capital upfront to cover the stressed scenario capital needs estimated by the Bank of Greece, as the latter estimated level represents a high level of stress and as the March 2014 capital raising shows that the Bank has regained access to capital markets.
(285)
In addition, it is positive that the Bank will not make additional investments in non-investment grade paper, which will help to preserve its capital and liquidity position.
(286)
It is therefore concluded that the Bank has taken sufficient measures to restore its long-term viability.
7.6.3. Own contribution and burden-sharing
(287)
As stated in the Restructuring Communication, banks and their stakeholders need to contribute to the restructuring as much as possible in order to ensure that aid is limited to the minimum necessary. Thus banks should use their own resources to finance the restructuring, for instance by selling assets, while the stakeholders should absorb the losses of the bank where possible.
7.6.3.1. Own contribution by the Bank: divestments and cost cutting
(288)
The Bank has already divested some small foreign businesses (Ukraine) and deleveraged part of its portfolio in order to enhance both its capital adequacy and its liquidity position. For instance the Bank has deleveraged EUR 1,9 billion of foreign assets from 2009 to 2013 (114).
(289)
The restructuring plan foresees the sale of further assets in South-Eastern Europe, as described in recital 107. Considering the deleveraging and the divestments already implemented and following the implementation of those commitments, the Bank will have significantly reduced its geographical footprint in South-Eastern Europe. The downsizing of the Bank’s international assets will also significantly reduce the contingent risk that aid will be needed in the future. It therefore helps to reduce the amount of aid to the minimum.
(290)
The Bank sold its insurance activities in 2007. It therefore has no significant activity in that market which could be sold to generate resources.
(291)
In order to limit its capital needs, the Bank will not use capital to support or grow its foreign subsidiaries, as described in recital 119. Additionally, the commitments made by Greece provide that the Bank will not make further acquisitions.
(292)
The Bank has also engaged in a far-reaching cost reduction programme, as indicated in section 2.4.2. Its costs will further decrease until 2017. Its workforce is being reduced and salaries adjusted downwards. Greece has also committed to limit the remuneration of the Bank’s managers, […].
7.6.3.2. Burden-sharing by historical shareholders and new capital raised on the market
(293)
The historical shareholders of the Bank were diluted by the rights issue completed in 2009 (115) and then again by the HFSF recapitalisation (measure B4) and private capital raising of 2013 and March 2014. For instance, the stake held by the shareholders of the Bank, which at the time included the investors that injected money in 2009, was reduced from 100 % prior to the Spring 2013 recapitalisation to only 4,9 % after that recapitalisation. In addition, the Bank has not paid any dividend in cash since 2008. In addition to that burden-sharing by historical shareholders, the Bank has raised a significant amount of private capital since the crisis started in 2008, that is to say EUR 986 million in 2009, EUR 550 million in 2013 and EUR 1 200 million in 2014.
7.6.3.3. Burden-sharing by subordinated debt holders
(294)
The Bank’s subordinated debt holders have contributed to the restructuring costs of the Bank. The Bank performed several liability management exercises in order to generate capital. The total amount of liabilities exchanged reached EUR 828 million, with a capital gain of EUR 436 million, as described in recital 114.
(295)
The still outstanding instruments are subject to the coupon ban mentioned in recital 124. Therefore, the Commission considers that an adequate burden-sharing from the bank’s private hybrid investors is ensured and the requirements of the Restructuring Communication in that respect are met.
7.6.3.4. Conclusion on own contribution and burden-sharing
(296)
In comparison with the total State recapitalisation received, the own contribution and burden-sharing, especially in the form of sale of assets and downsizing of the loan book, is much lower than what the Commission would usually consider sufficient. The downsizing only concerns the foreign activities (116), which account for a limited part of the Bank (117) and the restructuring does not envisage any reduction of the size of the loan and deposit books in Greece. However, in view of the elements discussed in section 7.6.1 and in particular the facts that Alpha Bank is the least aided bank among the large Greek banks and that the aid received fully qualifies for the exemption lay down in point 14 of the 2011 Prolongation Communication, under which the Commission can accept a lower own contribution and burden-sharing, the restructuring plan can be considered as providing for sufficient own contribution and burden-sharing measures.
7.6.4. Measures to limit distortions of competition
(297)
The Restructuring Communication requires a restructuring plan to propose measures limiting distortions of competition and ensuring a competitive banking sector. Moreover, those measures should also address moral hazard issues and ensure that State aid is not used to fund anti-competitive behaviour.
(298)
Point 31 of the Restructuring Communication states that when assessing the amount of aid and the resulting competition distortions, the Commission has to take into account both the absolute and relative amount of the State aid received as well as the degree of burden-sharing and the position of the financial institution on the market after the restructuring. In that respect, the Commission recalls that the Bank has received capital support from the State equivalent to 12 % of its RWA (118). In addition, the Bank has obtained liquidity guarantees amounting to EUR 14 billion at 30 November 2011 and government bond loans for an amount of EUR 1,6 billion at 30 September 2011, representing together 25 % of the Bank’s balance sheet at that date. In addition, the Bank received State-guaranteed ELA. The measures to limit potential distortions of competition are thus justified in view of that large amount of aid. Additionally, the market share of the Bank in Greece is large, with market shares of 15 % for loans and 13 % for deposits at 31 December 2012. The acquisition of Emporiki Bank and, to a much smaller extent, of the three Cooperative Banks and of the Greek activities of Citibank increased the market shares of the Bank. After the acquisition of Emporiki Bank, the Bank’s market shares in deposits in Greece amounted to 21 % as of 30 June 2013, while its market shares in residential mortgages, consumer loans and corporate loans were 23 %, 20 % and 21 % respectively (119). Following the acquisition of the Greek activities of Citibank, the Bank’s market share in deposits increased by less than 1 %.
(299)
The Commission recalls that the difficulties of the Bank resulted mainly from external shocks such as the Greek sovereign crisis and the protracted recession which has disrupted the Greek economy since 2008, as has already been noted in recital 69 of the Alpha Opening Decision. The need to address moral hazard issues is reduced as the Bank did not take excessive risks. As discussed in section 7.6.1 of this Decision, the distortive effect of the aid measures is lower in the light of those factors as is the need for measures to limit distortions of competition. For those reasons, the Commission can exceptionally accept that, in spite of the high aid amount and the high market share, the restructuring plan does not envisage any downsizing of the balance sheet and loans in Greece.
(300)
However, the Commission notes that the State recapitalisations enabled the Bank to continue its banking activities in foreign markets.
(301)
In that respect, the Commission notes, in addition to its deleveraging and restructuring already implemented, that the Bank will further restructure and deleverage its foreign assets by 30 June 2018 (120) in addition to the commitment not to use aid to fund the growth of those activities. The aid will therefore not be used to distort competition on those foreign markets.
(302)
Greece has also committed to an acquisition ban, ensuring that the Bank will not use the State aid received to acquire new business. That ban contributes to ensuring that the aid is strictly used to support the restoration of the viability of the Greek banking activities, and not, for instance, to grow in foreign markets.
(303)
The commitment to decrease the interest paid on Greek deposits from unsustainably high levels also ensures that the aid will not be used to finance unsustainable deposit collection strategies which distort competition on the Greek market. Similarly, the commitment to implement strict guidelines as regards the pricing of new loans, based on a proper credit risk assessment, will prevent the Bank from distorting competition on the Greek market with inappropriate pricing strategies on the loans to customers.
(304)
Taking into account the specific situation described in section 7.6.1 and the measures provided for in the restructuring plan, the Commission considers there are sufficient safeguards to limit distortions of competition.
7.7. MONITORING
(305)
In accordance with section 5 of the Restructuring Communication, regular reports are required to allow the Commission to verify that the restructuring plan is being implemented properly. As stated in the commitments given by Greece (121), Greece will ensure that until the end of the restructuring period, namely, 31 December 2018, the Monitoring Trustee, which has been appointed by the Bank with the approval of the Commission, will monitor the commitments given by Greece on the restructuring of activities in Greece and abroad and on corporate governance and commercial operations. It can therefore be concluded that implementation of the restructuring plan will be properly monitored.
8. CONCLUSION
(306)
It is concluded that Greece unlawfully implemented aid measures B1, B2, B3 and B4 in breach of Article 108(3) of the Treaty, since they were implemented before their formal approval by the Commission. However the Commission finds that the restructuring plan, when taken together with the commitments in the Annex, ensures the restoration of long-term viability of the Bank, is sufficient with respect to burden-sharing and own contribution, and is appropriate and proportional to offset the competition distorting effects of the aid measures examined in this Decision. The restructuring plan and commitments submitted fulfil the criteria of the Restructuring Communication and the aid measures can therefore be considered compatible with the internal market,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
1. The following measures implemented by Greece constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty:
(a)
the emergency liquidity assistance provided to Alpha Bank S.A. by the Bank of Greece and guaranteed by Greece (measure L2);
(b)
the second bridge recapitalisation of EUR 1 042 million granted by the Hellenic Financial Stability Fund (‘HFSF’) to Alpha Bank S.A. in December 2012 (measure B2);
(c)
the commitment letter of EUR 1 629 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. on 21 December 2012 (measure B3);
(d)
the recapitalisation of EUR 4 021 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. in Spring 2013 (measure B4).
2. The financing by the HFSF of the total funding gap of EUR 427 million, in the framework of the transfer of selected assets and liabilities of Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank and Cooperative Bank of Western Macedonia to Alpha Bank S.A. in December 2013, does not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
3. In the light of the restructuring plan relating to the Alpha Bank Group (Alpha Bank and all its subsidiaries and branches) submitted on 12 June 2014 and of the commitments provided by Greece on that date, the following State aid is compatible with the internal market:
(a)
the capital injection of EUR 940 million granted by Greece to Alpha Bank S.A. in May 2009 under the recapitalisation measure (measure A);
(b)
the emergency liquidity assistance provided to Alpha Bank S.A. by the Bank of Greece and guaranteed by Greece since July 2011, for an amount of EUR 23,6 billion at 31 December 2012 (measure L2);
(c)
the first bridge recapitalisation of EUR 1 900 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. in May 2012 (measure B1);
(d)
the second bridge recapitalisation of EUR 1 042 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. in December 2012 (measure B2);
(e)
the commitment letter of EUR 1 629 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. on 21 December 2012 (measure B3);
(f)
the recapitalisation of EUR 4 021 million granted by the HFSF to Alpha Bank S.A. in May 2013 (measure B4).
Article 2
This Decision is addressed to the Hellenic Republic.
Done at Brussels, 9 July 2014.