PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
COUNCIL IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 412/2013
of 13 May 2013
imposing a definitive anti-dumping duty and collecting definitively the provisional duty imposed on imports of ceramic tableware and kitchenware originating in the People's Republic of China
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1), and in particular Article 9 thereof,
Having regard to the proposal submitted by the European Commission after having consulted the Advisory Committee,
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. Initiation
(1)
The Commission, by Regulation (EU) No 1072/2012 (2) (‘the provisional Regulation’), imposed a provisional anti-dumping duty on imports of ceramic tableware and kitchenware originating in the People's Republic of China (‘PRC’ or ‘the country concerned’).
(2)
The proceeding was initiated on 16 February 2012 (3) following a complaint lodged on behalf of Union producers (‘the complainants’), representing more than 30 % of the total Union production of ceramic tableware and kitchenware.
(3)
As set out in recital (22) of the provisional Regulation, the investigation of dumping and injury covered the period from 1 January 2011 to 31 December 2011 (‘the investigation period’ or ‘IP’). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from 1 January 2008 to the end of the IP (‘the period considered’).
1.2. Subsequent procedure
(4)
Subsequent to the disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was decided to impose a provisional anti-dumping duty (‘provisional disclosure’), several interested parties made written submissions making known their views on the provisional findings. The parties who so requested were granted an opportunity to be heard. Two importers and one exporting producer requested and were afforded hearings in the presence of the Hearing Officer of the Directorate-General for Trade.
(5)
The Commission continued to seek and verify all information it deemed necessary for its definitive findings. The oral and written comments submitted by the interested parties were considered and, where appropriate, the provisional findings were modified accordingly.
(6)
In addition, as explained in recital (55) below, a verification visit was carried out at a Thai producer, the purpose of which was to investigate the suitability of Thailand as an appropriate analogue country.
(7)
Subsequently all parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of a definitive anti-dumping duty on imports of ceramic tableware and kitchenware originating in the PRC and the definitive collection of the amounts secured by way of provisional duty (‘the final disclosure’). All parties were granted a period within which they could make comments on the final disclosure. The Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts (‘CCCLA’) and a group of importers requested and were granted hearings in the presence of the Hearing Officer of the Directorate-General for Trade.
(8)
The comments submitted by the interested parties were considered and taken into account where appropriate.
1.3. Sampling
(9)
Following provisional disclosure several interested parties challenged the sample of exporting producers from the PRC arguing that the sample is not representative, as it is based only on the largest exported volumes and thus failed to take into account other factors characterising the diversity and fragmentation of the ceramic industry in the PRC.
(10)
It follows from Article 17(1) of Regulation (EC) No 1225/2009 (‘the basic Regulation’) that the selection of companies to be included in the sample may be limited to the largest representative volume of exports that can reasonably be investigated within the time available. In view of the fragmentation of the industry it was considered that a selection based on export volumes would allow a representative sample that could be investigated within the time available. In this respect it should nevertheless be noted that the companies selected are located in three different regions in the PRC and have significant production of the product concerned of different types of ceramic material, e.g. porcelain and stoneware as well as production of a wide variety of product types. Therefore, this claim cannot be accepted.
(11)
One exporting producer claimed that the use of different methodologies for selecting the sample for the Union industry and importers as compared to the sampling of exporting producers amount to discrimination and that the same criteria should have been used. The use of different methodologies is discriminatory against the exporting producers and a breach of equal treatment.
(12)
The selection of a sample of exporting producers serves only to investigate the existence of dumping of the product concerned from the PRC. In this regard, it is essential to cover the maximum volume of imports of the product concerned in the investigation period. On the other hand, the sample of Union producers was selected for the purpose of determining whether the Union industry was suffering material injury of the basis of numerous different indicators. Concerning importers, the information collected is largely used in the Union interest assessment. It follows that for importers and the Union producers, it is important to collect information from a range of companies active in, for example, different product segments. As the underlying rationale for selecting companies to be included in the samples is different for, on the one hand, Union producers and importers and, on the other hand, exporting producers, they are not in a similar situation. Therefore, neither the principle of non-discrimination nor equal treatment requires the use of an identical methodology for selecting the respective samples. It follows that this claim is wholly unwarranted and is therefore rejected.
(13)
Furthermore, one exporting producer maintained its request, as referred to in recital (8) of the provisional Regulation, that it should have been included in the sample. The company has however not put forward any new arguments that would justify its inclusion in the sample. Therefore, and taking into account the findings in recital (10) above, the conclusions in recital (9) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(14)
The same non-sampled exporting producer claimed that it was not afforded sufficient time to submit its comments on the final disclosure and that, in addition, the disclosure was insufficient since it did not disclose, e.g. figures for allowances, sales prices, adjustments, etc. Therefore, its rights of defence have not been respected.
(15)
According to Article 20(5) of the basic Regulation an interested party should be afforded a time period of at least 10 days to submit comments on the final disclosure. The exporting producer in question received the final disclosure by way of electronic mail on 25 February 2013 and was given until 8 March 2013, i.e. 11 days, to submit comments. The disclosure document was, in addition, also sent by registered mail the following day. It follows that the party concerned was given sufficient time to submit comments and this claim must therefore be rejected. In this respect it is also noted that the party's comments were provided within the given deadline and that no request for an extension of the deadline was made. Moreover, having due regard to its obligation to protect confidential information, the Commission disclosed all essential facts and considerations on the basis of which it intended to propose the imposition of definitive measures. More particularly, the respect for the rights of defence does not require that company specific sale figures or allowances made in respect of companies included in the sample, used to establish individual dumping margins must be communicated to a party for which no individual margin is calculated.
(16)
It follows from the above that the claim that the rights of defence were not respected is unfounded and is therefore rejected.
2. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
2.1. Introduction
(17)
As set out in recitals (24) and recitals (56) to (57) of the provisional Regulation, the product concerned as provisionally defined is ceramic tableware and kitchenware, excluding ceramic knives (‘the product concerned’), currently falling within CN codes ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 and ex 6912 00 90 and originating in the PRC.
2.2. Claims
(18)
Following provisional disclosure, no parties contested that ceramic (kitchen) knives were fundamentally different from other kinds of ceramic table and kitchenware due to differences in physical characteristics, production processes and end-uses. All comments by parties having been analysed, the claim to exclude ceramic knives from the product scope of this investigation is definitively accepted.
(19)
After publication of provisional measures, several parties claimed that certain ceramic condiment and spice mills and their ceramic grinding parts, should be excluded from the product scope.
(20)
This claim is based on the allegation that, in view of their specificities, such mills and other types of ceramic tableware and kitchenware could not be considered as forming one single product. Those mills have a ceramic material mainly made of alumina for the grinding plate which is not used for ‘standard’ tableware such as cups and plates and for which firing is done at higher temperatures. Their degree of inter-changeability with the main categories of the product under investigation would be limited. This would also apply to ceramic grinding mechanisms without any housing which are normally declared under the above-mentioned codes.
(21)
The investigation showed that the ceramic element in these grinders normally represented a minor part of the mill. Moreover, the investigation showed that mills with a ceramic grinding plate, including their ceramic grinding parts, did not have the same basic physical characteristics and basic uses as ceramic tableware and kitchenware. The shape, strength and design of the ceramic grinding parts are different from ceramic tableware and kitchenware.
(22)
Some parties submitted that the mills in question should be excluded from the product scope on the basis that they have the same physical characteristics, industry design and end-use as mills with grinding mechanisms made of metal and that when included in certain sets of mills they are normally classified under tariff heading 8210. They also claimed that the ceramic elements in these instances generally represent normally up to 2 % of the value of the product. Nevertheless, given the numerous classification possibilities of mills and sets of mills, the investigation could not retain these arguments to determine whether ceramic mills should be excluded from the product scope of the investigation.
(23)
Several parties backed their claim that the mills in question should be excluded from the product scope on the basis that it would be necessary to use ceramic grinding plates, rather than metal, in certain mills, namely salt mills, as salt corrodes metal grinders. However, the investigation showed that salt mills do not necessarily use ceramic grinding mechanisms.
(24)
On the basis of the considerations in the recitals above, the investigation concluded that condiment and spice mills with ceramic grinding elements are fundamentally different from other kinds of ceramic table and kitchenware due to the differences in basic physical characteristics and uses of the ceramic material used for the working parts. Therefore, the claim to exclude them, including stand-alone ceramic grinding mechanisms and their parts, from the product scope of this investigation is accepted.
(25)
After the publication of provisional measures, some parties claimed that ceramic knife sharpeners should be excluded from the product scope because of differences in the production processes, end-use and the fact that these items are not aimed at retaining foodstuff due to their specific design and physical characteristics. The investigation confirmed these points. The claim to exclude them from the product scope of this investigation is therefore granted.
(26)
In the same vein it was also investigated whether ceramic peelers should be excluded from the product scope. Indeed, the investigation confirmed that ceramic peelers, also, are fundamentally different from other kinds of ceramic table and kitchenware due to the differences in the design and physical characteristics (shape and strength) of the ceramic material used for the working parts, their production processes and end-use. Ceramic peelers should, therefore, also be excluded from the product scope of this investigation.
(27)
After the publication of provisional measures, a party also claimed that pizza-stones made of cordierite ceramic should be excluded from the product scope because of their different physical properties (shape and hardness), industrial design and use. Cordierite ceramic is a type of alumina magnesia silicate with specific properties, namely an excellent thermal shock resistance. The investigation confirmed that pizza-stones made of cordierite ceramic have the same physical properties (shape and hardness), industrial design and use as bricks for furnaces or ovens. Consequently, they are different from other ceramic tableware and kitchenware. Following final disclosure, the complainants pointed at the similarity of pizza-stones made of cordierite ceramic as compared to the other products covered by the proceeding. However, they could not demonstrate that pizza-stones made of cordierite ceramic have the same basic physical characteristics and end uses. The claim to exclude them from the product scope of this investigation is therefore granted.
(28)
After the publication of provisional measures, a Dutch association claimed that ceramic tableware and kitchenware to be used as promotional products should be excluded from the product scope on the basis that they are not sold to be used as tableware or kitchenware, that they are an important economical driver for the retail sector, that they are highly appreciated by consumers and that only producers in the PRC could offer the quantities needed within a short period. The claim to exclude ceramic tableware and kitchenware to be used as promotional products from the product scope of this investigation cannot however be granted because their physical characteristics, production processes and end-use are the same as those of other kinds of ceramic tableware and kitchenware.
(29)
After the publication of provisional measures and again after final disclosure, a German importer and wholesaler and a Chinese co-operating exporting producer claimed that specially coated stoneware products of a kind for sublimation printing and for which the coating of sublimation is removable through mechanical scratching should be excluded from the product scope on the basis that they are semi-finished products for which the photofinishing is carried out in the Union via specific channels, the different consumer perception, the fact that the sublimation coating exceeds the value of the uncoated ceramic items and the inexistency of Union producers of this kind of product. The investigation revealed that the product is visibly identical to other non-sublimated tableware and, therefore, it is difficult to distinguish between them, if at all. The investigation further showed that these products normally have the same end-use as other types of ceramic tableware. It was also found that several Union producers manufacture these products and that Union-made and imported products are in direct competition. In view of the above, the claim to exclude specially coated stoneware wares of a kind for sublimation printing is rejected.
(30)
After the publication of provisional measures and again after final disclosure, the importer that had claimed the exclusion of underglaze figurative hand-painted tableware from the product scope alleged that the Commission's provisional analysis in this respect was flawed because it ignored the existence of market segments, the differences in quality between the different types of tableware, the luxury and more fragile nature of underglaze figurative hand-painted tableware and the limited interchangeability as a consequence of the associated consumer perception. It also alleged that underglaze figurative hand-painted tableware may be even used for decoration.
(31)
As regards the claims concerning the differences in quality between the different types of tableware and the luxury and more fragile nature of underglaze figurative hand-painted tableware, these characteristics are not specific to underglaze figurative hand-painted tableware. Moreover, as regards the limited interchangeability as a consequence of associated consumer perception, no new argument was raised that would change the conclusion in recital (45) of the provisional Regulation that the average consumer does not make a difference between underglaze figurative hand-painted tableware and other types of ceramic tableware. Finally, the Commission had analysed the existence of market segments in recitals (157) to (158) of the provisional Regulation. These arguments could not therefore reverse the conclusions in recital (45) of the provisional Regulation.
(32)
The claim raised in recital (50) of the provisional Regulation was further elaborated after the imposition of provisional measures. These claims were reiterated after definitive disclosure. The importer with production in PRC claimed that kitchenware/tableware products that are entirely glazed and/or enamelled on 100 % of their surface with the exception of the base or a part thereof and where 100 % of the glazed/enamelled surface is coloured with a non-white colour should be excluded from the product scope. The claim was duly analysed and the investigation has shown that the physical characteristics, production processes and end-uses of these products are the same as those of other glazed and/or enamelled products of ceramic tableware and kitchenware. Therefore, the claim is definitively rejected.
(33)
CCCLA insisted that fine bone china should be excluded from the product scope of the investigation on the basis that it is a fragile luxury product with a low mechanical strength and it also contested whether it is chip resistant. Yet it is noted that CCCLA itself had previously submitted that fine bone china had a high mechanical strength and was chip resistant. These contradictory statements clearly undermined the CCCLA claims. In any event, the arguments raised do not change the conclusions summarized in recital (28) of the provisional Regulation. Therefore, the claim for the exclusion of fine bone china from the product scope is therefore definitively rejected.
(34)
The same party reiterated that durable porcelain should be excluded from the product scope of the investigation. It claimed that the statement that it does not have uncontested features was not true, that it was very robust due to a clay aluminium content of over 24 % and then contested the Union manufacturing capacity for this product. However, the different submissions on durable porcelain are contradictory as regards, for instance, the raw materials share and its alumina powder content. Moreover, it was not contested that durable porcelain was also manufactured in the Union and that producers in the PRC made durable porcelain which was in direct competition with Union produced durable porcelain as well as with other products covered by the investigation. The claim to exclude durable porcelain is therefore definitively rejected.
(35)
All types of ceramic tableware and kitchenware can be regarded as different types of the same product. Therefore, the claim made after provisional disclosure and again after final disclosure that the investigation covers a large range of like products and that, as a result, it would be necessary to conduct separate standing, dumping, injury, causation and Union interest analyses for each product segment, is found to be unfounded. One party that claimed that the product scope was too broad brought forward a comparison of products with different levels of decoration, but its statements as regards end-use (for the garden and children in one case, for decoration in the other case) are disputable because there is no clear-cut and those statements can rather be seen as a confirmation of the point made in recital (55) of the provisional Regulation. It should also be noted that an importer with production in the PRC submitted that over 99 % of the ceramic tableware and kitchenware products sold in the Union were predominantly or exclusively white. Some parties contested recital (58) of the provisional Regulation on the basis that in the framework of the investigation the institutions did not carry out any test of whether certain merchandise was not suitable for free trade in the Union. However, this fact does not undermine the conclusion in recital (63) of the provisional Regulation.
2.3. Conclusion
(36)
In view of the above, the product scope is definitively defined as ceramic tableware and kitchenware, excluding ceramic knives, ceramic condiment or spice mills and their ceramic grinding parts, ceramic peelers, ceramic knife sharpeners and cordierite ceramic pizza-stones of a kind used for baking pizza or bread, originating in the PRC, currently falling within CN codes ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 and ex 6912 00 90.
(37)
In the absence of other comments regarding the product concerned and the like product, all other determinations in recitals (24) to (63) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
3. DUMPING
3.1. Market Economy Treatment (MET)
(38)
Following provisional disclosure one exporting producer, one Union producer and one importer claimed that the MET determination was made out of time, i.e. after the three-month period laid down in Article 2(7)(c) of the basic Regulation and that the investigation therefore should be terminated without imposition of any anti-dumping measures. This claim in relation to the MET determination had already been made at the provisional stage and was rejected by the Commission in recitals (72) and (73) of the provisional Regulation. After final disclosure five more exporting producers put forward a similar claim. In support of the claim they relied on the Court of Justice's judgments in the Brosmann and Aokang Shoes cases (4).
(39)
First, it is recalled that the Brosmann and Aokang Shoes cases are not pertinent for the assessment of the legality of the MET analysis in the investigation at hand since those cases, contrary to this investigation, relate to situations where the MET assessments were not conducted at all.
(40)
Furthermore, the Brosmann and Aokang Shoes cases are not relevant for the assessment of the legality of the investigation at hand, in the light of the fact that the basic Regulation has meanwhile been amended (5). Article 2(7) of the basic Regulation, as amended, provides that the Commission shall only make MET determinations in respect of companies included in a sample pursuant to Article 17 of the basic Regulation and that it shall make such a determination within seven months of, but in any event not later than eight months after the initiation of the investigation, is applicable to all new and pending investigations as from 15 December 2012, including therefore the present one.
(41)
In any event, the interpretation of the case law that there was no infringement per se of the right to a MET determination notwithstanding the fact that the three month time limit was not respected, must be upheld. Therefore, the conclusion in recital (73) of the provisional Regulation is maintained.
(42)
Due to the large number of MET claims received and the need at that time to carry out numerous verification visits to examine those claims, the MET determination was not made within seven months. However the determinations were made within eight months from the date of the initiation as required by the basic Regulation, as amended by Regulation 1168/2012. The allegation that any right in this respect was removed with retroactive effect is not justified as explained above.
(43)
In view of the above, the claim that the anti-dumping investigation should be terminated without imposition of any anti-dumping measures, due to a failure to make a MET determination within three months, is rejected.
(44)
Furthermore, one non-sampled exporting producer that failed to demonstrate that it has one clear set of accounting records that were independently audited in line with international accounting standards and thus had its MET request rejected, maintained the claim that the alleged accounting errors, if any, on the basis of which its request was refused, were not material and that, therefore, the decision to refuse MET was disproportionate and in breach of the principle of proportionality. Following final disclosure this exporting producer maintained its claim but did not put forward any new arguments.
(45)
The arguments concerning the severity of the accounting records are essentially identical to those made during the MET investigation and were rebutted by the Commission prior to the MET determination. Nevertheless, with regard to the argument that the refusal to grant MET breaches the principle of proportionality it should be recalled that the MET criteria laid down in Article 2(7)(c) of the basic Regulation are cumulative and, unless they are all fulfilled, MET cannot legally be granted. In addition, since the burden of proof is on the company requesting MET and the company failed to demonstrate that it had one clear set of accounts, the only option available to the Commission was to refuse MET. Therefore, the decision to refuse MET cannot be considered to be in breach of the principle of proportionality. In any event, pursuant to Article 2(7)(d) of the basic Regulation, as amended by Regulation 1168/2012 (6), when the Commission has limited its examination by the use of sampling, a determination on MET shall be limited to the parties included in the sample.
3.2. Individual Treatment (IT)
(46)
It is recalled that although sixteen exporting producers requested IT, only the claims received from the sampled companies were examined pursuant to Article 9(6) of the basic Regulation and were subsequently accepted. Of the remaining eleven exporting producers, seven requested individual examination.
(47)
In accordance with Articles 9(5) and 9(6) of the basic Regulation, individual duties shall be applied to imports from any exporter or producer which will be granted individual examination, as provided for in Article 17(3) of the basic Regulation. Accordingly, the four companies that requested IT but not individual examination could not be granted an individual duty.
(48)
One exporting producer claimed that it had submitted all information required within given deadlines and should therefore have had its IT claim examined and an individual margin established in accordance with the Court of Justice ruling in the Brosmann case (7).
(49)
This claim cannot be accepted. As the company in question was not included in the sample its claim for IT could only be assessed in the context of an individual examination, should one be carried out pursuant to Article 17(3) of the basic Regulation.
(50)
In the absence of any further comments on IT, recitals (79) to (81) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
3.3. Individual Examination (IE)
(51)
Claims for individual examination pursuant to Article 17(3) of the basic Regulation were submitted by seven exporting producers, comprising ten legal entities. As explained in recitals (82) and (83) of the provisional Regulation, no decisions were taken in respect of these requests at the stage of provisional measures.
(52)
On 21 December 2012 the exporting producers were informed that their requests for individual examinations could not be accepted as they would be unduly burdensome and would prevent completion of the investigation in due time.
(53)
One exporting producer claimed that, pursuant to Article 17(3) of the basic Regulation, an individual examination is a statutory right and that the Commission's refusal to individually examine it is unjustified, since neither the number of companies nor the examination required would, in view of the Commission's resources, be unduly burdensome or prevent the completion of the investigation in due time. Following final disclosure this claim was repeated, but no further arguments were put forward.
(54)
The decision whether or not to accept individual examinations is taken on a case-by case-basis, taking into account the number of claims submitted and the time available to assess these claims. In this case, it should be recalled that the Commission was legally obliged to carry out MET examinations at sixteen legal entities in the PRC, including companies not selected in the sample. Considering the time constraints imposed by legal procedural deadlines no individual examinations could therefore be carried out prior to the provisional findings. In view of the limited time available thereafter and considering the number of claims submitted and the limited resources available by the services responsible for anti-dumping investigations in the Commission, it was concluded that it would be unduly burdensome to carry out individual examinations in this case.
3.4. Normal Value
3.4.1. Choice of analogue country
(55)
Following the imposition of provisional measures, the selection of an appropriate analogue country was further examined. In this context, a verification visit was carried out at the premises of the Thai exporting producer that had submitted a questionnaire reply, as mentioned in recital (87) of the provisional Regulation. After having examined and verified the information received from the cooperating producer in Thailand it was however concluded that the Thai producer could not provide data at a sufficient level of detail regarding the types of products sold on the domestic market. Therefore, it was considered that Brazil should be retained as the most appropriate analogue country.
(56)
Nevertheless, the information obtained from Thailand served to support some of the findings made in Brazil, notably the level of price difference between branded and non-branded products (see recital (91) below).
(57)
Following final disclosure one industry association came forward and contested the choice of Brazil as an appropriate analogue country. It essentially argued that the only reason to choose Brazil appears to be based on the fact that no other country was appropriate. This claim cannot be accepted. It follows clearly from the recitals (84) to (88) of the provisional Regulation that Brazil was considered as an appropriate analogue country based on the factual domestic market situation. The fact that the Commission, after provisional measures continued to examine also other potential analogue countries does not lead to the conclusion that Brazil is not an appropriate choice.
(58)
In view of the above and in the absence of any other comments on substance on the choice of Brazil as the appropriate analogue country, recitals (84) to (88) of the provisional Regulation are confirmed.
3.4.2. Determination of normal value
(59)
Following the provisional disclosure several interested parties claimed that the determination of normal value was flawed insofar as it was allegedly not established for the sales of like products in Brazil and therefore led to distorted and unfair results, particularly in respect of stoneware products and other product types that were not produced and sold in the analogue country. Some exporting producers also argued that the methodology for establishing the constructed normal value, referred to in recital (94) of the provisional Regulation, was not properly disclosed.
(60)
The comments received after the provisional disclosure show that the methodology used to determine the normal value was not fully clear to some interested parties. In order to address these comments, it is further explained that the methodology for determining the normal value has been the following.
(61)
Given that all requests for MET are denied normal value for all sampled exporting producers from the PRC was established on the basis of information received from the producer in the analogue country, pursuant to Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
(62)
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the sales of the like product in Brazil to independent customers were representative. The sales of the Brazilian cooperating producer of the like product were found to be sold in representative quantities on the Brazilian domestic market compared to the product concerned exported to the Union by the exporting producers included in the sample. In this respect it is recalled that according to Article 1(4) of the basic Regulation, ‘like product’ means a product that is identical, i.e. alike in all aspects, to the product under consideration or, in the absence of such a product, another product which, although not alike in all aspects, has characteristics closely resembling those of the product under consideration.
(63)
The Commission subsequently examined whether these sales could be considered as having been made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation. This was done by establishing the proportion of profitable sales to independent customers. The sales transactions were considered profitable where the unit price was equal to, or above, the cost of production. The cost of production of the cooperating Brazilian producer was therefore determined.
(64)
This examination demonstrated that for all product types more than 80 % by volume of sales on the domestic market were above cost and that the weighted average sales price of all types was equal to, or above, the unit cost of production.
(65)
Accordingly, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of the actual domestic prices of all sales, irrespective of whether those sales were profitable or not. It follows that, contrary to what was indicated in recital (94) of the provisional Regulation, no constructed normal value has been established for non-profitable sales.
3.4.3. Export price
(66)
In the absence of any comments regarding export prices, recital (95) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
3.4.4. Comparison
(67)
Following provisional disclosure several interested parties claimed that, generally, the methodology used for the comparison of normal value and export price was flawed as it did not compare like products and that the basis on which adjustments were made was not sufficiently explained. More particularly, one exporting producer claimed that for stoneware products, which were not produced and sold by the analogue producer, the Commission should have compared the export price with the domestic price for earthenware, duly adjusted, rather than constructing a normal value. Moreover, several exporting producers argued that for several other product types, which were produced and sold by exporting producers, a comparison between the export price and an average price per kg for a generic product type sold in Brazil based solely on the type of ceramic material used has inevitably lead to a comparison between products that are not like and thus to a flawed result. In addition, one exporting producer claimed that the branding adjustment under Article 2(10)(k) was underestimated while another exporting producer claimed that the level of that adjustment was not based on any reliable or substantiated data and is therefore not justified. The same exporting producer also argued that its export prices should be adjusted for differences in quantities sold at different levels of trade. Finally, several interested parties claimed that the methodology used for adjustments for differences in physical characteristics are not well founded and it is unclear on which data these adjustments were made.
(68)
In view of the comments received, the methodology used for price comparison and adjustments for the purpose of price comparability pursuant to Article 2(10) of the basic Regulation have been revised. Most notably, for products that at the provisional stage were compared on the basis of the average price per kg for a generic product based solely on the ceramic material used, the comparison has been made with the closest resembling product (see recital (77) below), which allowed for a more accurate and fair price comparison.
(69)
The normal value and export price were compared on an ex-works basis. The dumping margins were established by comparing the individual ex-works price of the sampled exporters to the domestic sales price of the analogue producer of the like product. Some export transactions concerned, however, atypical product types, like serviette rings, knife rests or teapot stands, for which it was not possible to ensure a fair comparison. Therefore, also taking into account that these transactions were negligible as they accounted overall for only less than 0,5 % of export volumes, they were excluded.
(70)
For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowances in the form of adjustments was made for differences affecting price and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation. Adjustments were made, where appropriate, in respect of differences in physical characteristics, level of trade and for other factors affecting price comparability, notably branding.
(71)
First, it was examined whether an adjustment under Article 2(10)(a) of the basic Regulation for differences in physical characteristics was warranted.
(72)
In cases where the normal value was determined on the basis of the closest resembling product (see recital (68) above), an adjustment was made for differences in the physical characteristics in order to ensure a fair price comparability between the like products.
(73)
With regard to stoneware products, the export price was compared to the domestic sales price of the closest resembling product produced and sold in the analogue country, i.e. the sales price of products made of earthenware instead of stoneware, but identical in all other aspects, as adjusted upwards by 5 %, to reflect the price difference between stoneware and earthenware.
(74)
One exporting producer claims that both the production costs and the retail price for earthenware products are higher than for stoneware products. Accordingly, the export price for its stoneware products should have been adjusted downwards rather than upwards. In support of this claim, the exporting producer relies essentially on its own estimates of the production costs of earthenware and stoneware, respectively, and an extract from a price list indicating retail prices of earthenware and stoneware products.
(75)
This information, which was provided very late in the proceedings, and only after the final disclosure, stands in stark contrast to the information that has been provided to the Commission throughout the investigation from other interested parties, i.e. the complainant, the Union industry and the producer in the analogue country. All those parties indicated that stoneware products are of a higher quality, i.e. more durable, than earthenware products and are more expensive to manufacture as stoneware is basically high-fired clay and earthenware low-fired clay. Accordingly, stoneware can generally be sold at a higher price. This information is further corroborated by publicly available market information.
(76)
It should further be noted that the exporting producer in question does not produce earthenware itself and has thus only provided an estimate of the production costs thereof. In addition, the submitted price list does not demonstrate conclusively that earthenware products are generally more expensive than stoneware products. Therefore, the evidence provided is not such as to demonstrate that the adjustment made for a fair price comparison between the normal value and the export price of stoneware products is flawed and the claim is accordingly rejected.
(77)
In respect of other product types for which the comparison at the provisional stage was based on the average price per kg and the ceramic material only, the Commission has further analysed the product types concerned and compared the export price with the closest resembling product type produced and sold in the analogue country. Where only one minor physical characteristic differed, e.g. the type of glazing or decoration, while all other basic characteristics of the product type were identical, the sales price of the closest resembling type was adjusted by the actual price difference found for the difference in physical characteristic. For other product types, where more than one physical characteristic differed, the export price was compared to the average sales price of the closest resembling product. For these product types, the closest resembling product shared several or all of the following basic physical characteristics; ceramic material, type of ware, basic shape, decoration and glazing.
(78)
Two sampled exporting producers claimed that, similar to the adjustments made in cases where only one minor physical characteristic was different, an adjustment should also be made where more than one physical characteristic of the closest resembling product was different.
(79)
It is recalled that in cases where only one minor physical characteristic differed, the sales price of the closest resembling product was adjusted to take into account the actual price difference found for the difference in question while, on the other hand, where more than one physical characteristic was different the comparison was made on the basis of the average sales price of the product with identical physical characteristics. Therefore, in the latter case, no price adjustment was required for any physical difference between the like products as they shared the same basic physical characteristics. Accordingly, this claim cannot be accepted.
(80)
One of the exporting producers mentioned above also claimed additional adjustments for differences in physical characteristics with regard to weight and whiteness of the product concerned. It claimed that it uses raw material of a low standard and that, therefore, the cost and price of its products are lower than for the like product produced in the analogue country. Its export price should therefore be adjusted by a reasonable amount. In this respect it is first recalled that the company was not granted market economy status and that its costs of production have thus not been verified. In addition, the claim that its products are approximately 5 % heavier than standard products was not accompanied by any verifiable or supporting documents and therefore found to be unsubstantiated. Regarding the whiteness, as this exporting producer admitted in its submission that its products are of normal whiteness, it failed to explain why any adjustment should be warranted in this respect. Therefore, those claims are rejected.
(81)
Another exporting producer claimed that the Commission had failed to compare some of its export sales with the normal value of the appropriate closest resembling product. These exports concerned sales of decorated products via an unrelated trader, which had, allegedly, provided the decoration (decal) free of charge. As a consequence, the export price did not include the cost for decoration and should therefore have been compared with the normal value determined for undecorated products or, in the alternative, an average normal value of decorated and undecorated goods.
(82)
It is recalled that the cost of production is not a relevant factor for the price comparability, which is based solely on a comparison between the normal value and the export price for like products. It is also clear from the information provided that the exported products in question were indeed decorated although the exporting producer allegedly did not bear the full costs associated with the added value that can be assigned to the decoration. However, this is not a factor that can justify a price adjustment for differences in physical characteristics with the like product in the analogue country. In any event, considering the late stage of the proceeding at which this claim was made, the data submitted in support of the claim cannot be verified. Accordingly, the claim is hereby rejected.
(83)
In view of the wide variety of possible combinations of ceramic tableware sets produced and sold in the PRC and in Brazil, respectively, for the purpose of achieving a fair price comparability, it was considered necessary to group different sets together based on the number and type of items combined in a set. The average domestic sales price in the analogue country for the different combinations of sets thus grouped together was compared with the export price for combinations of sets falling within those groups.
(84)
One exporting producer claimed that due to the wide variety of possible product combinations making up a set, the grouping methodology does not allow for a fair price comparison, as it fails to take into account the characteristics of each piece making up a set. Therefore, this exporting producer claimed that sets should be excluded from the dumping margin calculation.
(85)
It is recalled that the dumping calculations for sets are based on a comparison of the average price per kg and not on a piece-by-piece basis. It is therefore not necessary to establish the exact combination of different pieces in each set for a fair price comparison with regard to sets. The grouping methodology used takes into account the basic characteristics of different set combinations in so far as the sets are identified as e.g. coffee and/or tea sets, dinner sets or other sets and also the number of pieces combined. In these circumstances, it is considered that a fair comparison has been made in regard to sets in the sense of Article 2(10) of the basic Regulation. It follows that that claim cannot be accepted.
(86)
Furthermore, as described in recital (99) of the provisional Regulation, the investigation established that Chinese exporting producers generally qualify their product in up to five different grades ranging from A to E with significant price differences. The vast majority of exports to the Union consist however of A-grade, B-grade or C-grade or a combination thereof. This grading is however not universal or based on any general industry-wide standard but is rather company specific and allows for price differentiation. On the other hand, the analogue country producer only sells the equivalent of A-grade on the domestic Brazilian market and price comparability was therefore found to be affected. Accordingly, the export price was adjusted upwards to Chinese A-grade level in order to be comparable with the product sold by the analogue producer on the Brazilian market. This level of this adjustment was individually established for each of the sampled companies, where appropriate and based on the actual and verified price difference between the different grades.
(87)
Following the final disclosure one sampled exporting producer came forward and claimed that parts of its export sales that were sold via an unrelated trader consisted of a combination of A-grade and B-grade and should therefore also be adjusted to the price level of A-grade. It claimed that the price difference amounted to 25 % and provided copies of invoices and price quotations as supporting evidence.
(88)
However, this information was not provided either during the investigation, including the verification visit, or after the disclosure of the Commission's provisional findings. On the contrary, this producer has, throughout the investigation, indicated that it only exported A-grade products. No full price list was provided, despite being requested to do so in the questionnaire, to quantify the alleged price difference between the different grades, only a limited number of price quotations. Under such circumstances and considering the very late stage in the proceedings at which the information was submitted the reliability thereof is questionable and cannot in any event be verified. Accordingly, the claim is rejected.
(89)
Second, as described in recital (98) of the provisional Regulation it was examined whether a level of trade adjustment under Article 2(10)(d) of the basic Regulation was warranted. It was found that the export price is at a different level of trade from the normal value as Chinese exports were essentially made at wholesale level whereas the domestic sales in the analogue country were also made at a retail level. The investigation further established that on both markets the different distribution channels affected the price level, thus affecting fair price comparability between export price and normal value. Accordingly, in order to make a fair comparison between the export price and the normal value, the latter was established on a per product type basis and adjusted for each level of trade by using the price differences found between the different levels of trade in the analogue country. It is recalled that, where appropriate, a further level of trade adjustment was made in the provisional Regulation on the basis of the price difference found in respect of quantities sold at each level of trade (recital (98) of the provisional Regulation). This further adjustment was deemed justified as the investigation, at the provisional stage, had indicated that while the majority of Chinese export sales were made in large quantities, the majority of domestic sales were made in smaller quantities resulting in price differences on the same level of trade. However, further investigation and a more detailed analysis of the domestic sales transactions in the analogue country have, contrary to the provisional findings, demonstrated that the ratio of small and large quantities sold by the analogue producer is similar to that of the Chinese exporting producers. Accordingly, this adjustment is no longer considered appropriate or justified.
(90)
Third, as described in recital (100) of the provisional Regulation the investigation established that the Brazilian producer only sells branded products on the Brazilian market whereas Chinese exporting producers do not export branded products but rather private label products or generic ceramic tableware and kitchenware. Branded products are normally perceived by customers to be products signifying a certain prestige, assured quality and design thus commanding a higher market price whereas generic and/or private label products, whilst having the same physical and technical characteristics, are usually sold at considerably lower price levels. While the additional value of a branded product cannot generally be exactly quantified in the abstract as it varies from brand to brand and depends on many different factors, such as customer perception, brand recognition, and other non-quantifiable factors, the Brazilian producer has, in this particular case, confirmed that its branded products can be sold at significantly higher prices on the Brazilian market than other non-branded products. Furthermore, a report concerning the Brazilian market for tableware and kitchenware products confirmed that Brazilian customers are extremely brand-orientated and that the Brazilian analogue country producer is a long established and very well-known producer. In view of these elements, a downward adjustment of 40 % of the domestic sales price was made to the normal value pursuant to Article 2(10)(k) of the basic Regulation.
(91)
With regard to the above mentioned adjustment it is recalled that two exporting producers have questioned both the basis on which the adjustment was made as well as the level of the adjustment (see recital (67) above). It is however uncontested that a branded product commands a higher sales price than an identical non-branded product and that the price comparability is thus affected. Moreover, in addition to the information provided by the producer in the analogue country, actual and verified price data from a cooperating producer in Thailand, as well as information received from one Union producer after the provisional disclosure, have confirmed that the level of adjustment is appropriate. In particular, the market situation in Thailand was found to be comparable with that of Brazil, since only a few well known and long-established brands exist. Therefore, those claims cannot be accepted.
(92)
Following the final disclosure no exporting producers maintained their objection to this adjustment while the association of complainants claimed that the branding adjustment is too high, in particular with regard to non-porcelain products. In support of this claim the complainant referred to price lists and information provided by some Union producers.
(93)
While the information submitted confirms the Commission's findings that the added value of a brand on any given market is company/brand-specific, the information provided is not such as to put into question the level of adjustment that was determined for the branded products sold by the analogue producer on the domestic Brazilian market as the information provided only concerned the Union market. In view of the large number of Union producers, the diversity of the Union market with its regional differences, also as regards brand orientation, and the high market share of Chinese imports, the situation of the Union market is quite different to the Brazilian one. Therefore, and in light of the considerations in recitals (90) and (91) above, that claim cannot be accepted.
(94)
As described in recital (101) of the provisional Regulation, further adjustments were made, where appropriate, in respect of transport, insurance, handling and ancillary costs, packing, credit, bank charges and commissions in all cases where they were demonstrated to affect price comparability.
3.5. Dumping margins
(95)
In the absence of comments, the methodology used for calculating the dumping margins, as set out in recitals (102) to (105) of the provisional Regulation, is confirmed.
(96)
Following the provisional disclosure, the Commission was informed that some trading companies, which do not produce the product concerned, had erroneously been named in Annex I to the provisional Regulation and hence been subject to the dumping duty established for cooperating exporting producers. The Commission informed these companies of its intention to have them removed from Annex I and granted them the opportunity to provide comments. After having examined the comments received, several trading companies have been removed from Annex 1. Where appropriate, they have been replaced with the related cooperating exporting producer.
(97)
Taking into account the adjustments made to the normal value and to the export price as set out in recitals (67) - (94) above, and in the absence of any further comments, the definitive dumping margins, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Company
Duty (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Non-sampled cooperating exporting producers
17,9
All other companies
36,1
4. INJURY
4.1. Period considered
(98)
After final disclosure, several interested parties reiterated that the period considered should have started in 2009 instead of 2008 as the economic crisis would have started in 2008 and the trend between 2009 and 2011 would be clear. As regards this claim, it is noted that 2009 does not represent a more appropriate year as the start of the period considered in view of the fact that the effects of the economic crisis were fully felt in that year, resulting in a significant drop of consumption when compared to 2008. The claim is therefore definitively rejected.
4.2. Union production and Union industry
(99)
In a joint submission several importers questioned the calculation method of the Union production figure given in recital (108) of the provisional Regulation. Several interested parties repeated these comments after final disclosure. In particular, they considered that the standing requirement would not have been met by the complainants as the available PRODCOM statistics would suggest a much higher level of EU production of the like product than the 240 200 tonne figure mentioned in the said recital, as a result of which the complainants would represent less than 25 % of Union production of the like product. These parties had calculated a Union production figure of 313 187 tonnes during the IP and they arrived at this figure by using full PRODCOM data for porcelain ceramic tableware and kitchenware and making an 20 % downwards adjustment for non-porcelain ceramic tableware and kitchenware, by analogy to the methodology applied by the complainant and in the investigation for establishing import volumes.
(100)
In this respect it should be noted that, first, in the framework of the statutory analysis of an anti-dumping complaint and in accordance with Article 5(4) of the basic Regulation, the Commission services carried out a thorough examination before initiation. The Commission analysed the data in the complaint and contacted all known Union producers and asked them to also provide data on production as well as their position with regards the complaint and to assist the Commission in the identification of other potential producers, if any. Associations of producers provided information on production as well.
(101)
In respect of this claim it is further noted that the data source and methodology for the Union production figure used for each of the years of the period considered was also explained in recital (107) of the provisional Regulation, i.e. in line with what had been done at the complaint stage, it is based on data provided by the European and national associations, cross-checked with data provided by individual producers and also with other statistical sources (in particular, PRODCOM).
(102)
As explained by the complainants during the investigation, the data provided by a European association had, as concerns porcelain products, been based on PRODCOM data for porcelain tableware and kitchenware as the PRODCOM code for this product matched with the porcelain products covered by this investigation. As concerns non-porcelain products, PRODCOM could not be used at it covered many more manufactured products than the non-porcelain products covered by this investigation. Therefore, for these products, the national associations had collected the relevant data based on their in-depth knowledge of their respective markets and this information had been cross-checked by the European association before providing the total figures to the Commission. Those figures were updated during the investigation. Moreover, a list of all known producers was contained in the non-confidential file and the Commission's attention was only drawn to the existence of an additional three producers in Romania. The disparity between the PRODCOM statistics and the 240 200 figure derives from the fact that the product scope of this investigation does not match with the PRODCOM statistical data codes as concerns non-porcelain products, i.e. it is much narrower. In the case of EUROSTAT import statistics, this difference could indeed be accounted for by making a 20 % downward adjustment, but this was not appropriate in the case of the EU production figures reported in the PRODCOM database. In particular the PRODCOM figures of two Member States would appear to be grossly overstated if the same methodology were applied.
(103)
Therefore, the methodology used by the parties concerned and referred to in recital (99) above is flawed. Moreover, no evidence was provided that the production as reported by any of the Member States, including the two Member States referred to above, and included in the non-confidential file would be understated. It should also be noted that for some Member States the data provided by the European association and used in this investigation was significantly higher than if adjusted PRODCOM data had been used. In view of the above, there is no reason to doubt the production figures reported in this investigation and the result of the examination of standing.
(104)
In the absence of any further comments, recitals (107) and (108) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.3. Union consumption
(105)
In a joint submission several importers contested the Union consumption figures provided in recital (110) of the provisional Regulation. This claim was based on the erroneous use of PRODCOM statistical data for Union production and sales, as explained under point 4.2 above and is therefore dismissed.
(106)
However, whilst checking the Eurostat import statistics again, it was found that they had been updated since the imposition of provisional measures which had resulted in some minor changes. Therefore, for the sake of completeness, on the basis of these updated Eurostat import statistics and submissions regarding Union industry sales on the Union market, the Union consumption developed as follows:
Table 1
Volume (tonnes)
2008
2009
2010
IP
Union consumption
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
In the absence of any further comments, recitals (109) and (111) to (112) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.4. Imports from the country concerned
4.4.1. Volume, price and market share of dumped imports from the country concerned
(108)
In a joint submission several importers contested the figures provided in recital (113) of the provisional Regulation. This claim was based on the erroneous use of PRODCOM statistical data and is therefore dismissed.
(109)
On the basis of the updated Eurostat import statistics (see recital (106) above), the volume, market share and average prices of imports of the product concerned developed as set out below:
Table 2
Imports from the PRC
2008
2009
2010
IP
Volume of imports (tonnes)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Market share (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Average import price (EUR/tonne)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
The updated volumes, values and trends are almost identical to those analysed in the provisional Regulation. The market share of Chinese imports increased from 64,8 % in 2008 to 66,8 % in the IP. The import price increased by almost 18 % during the period considered, from 1 274 EUR/tonne to 1 498 EUR/tonne.
(111)
One party alleged a complete lack of correlation between the prices and volumes of Chinese imports. In this respect, in accordance with Article 3(3) of the basic Regulation, consideration shall be given to whether there has been a significant increase in dumped imports, either in absolute terms or relative to production or consumption in the Union. With regard to the effect of the dumped imports on prices, consideration shall be given to whether there has been significant price undercutting by the dumped imports as compared with the price of a like product of the Union industry, or whether the effect of such imports is otherwise to depress prices to a significant degree or prevent price increases, which would otherwise have occurred, to a significant degree. None of these factors in themselves give sufficient decisive guidance.
(112)
Within the above context, the following should be noted. Firstly, at the time when Union consumption recovered (2009-2010), there was a significant price increase of Chinese imports - which would suggest that there is a correlation. But more importantly, the development of Chinese prices during the period considered should be assessed in the context of the very significant price difference which already existed in 2008 and which is illustrated by the average Chinese imports prices (table 2) and the average Union sales prices (table 9) reported in the provisional Regulation. These high price differences are confirmed by the high levels of undercutting during the IP. The price increase, consequently, did not prevent Chinese imports from gaining market share over the period considered. Indeed, these imports continued to exert a severe pressure on prices of the Union industry which went down by 12 % over the period considered. This comment, therefore, cannot be accepted.
(113)
As regards the evolution of import price (increasing) and import volume (decreasing) from 2008 to 2011 and then 2012 brought forward by one sampled group of Chinese exporting producers, the observed trend of increasing average import prices cannot undermine the finding of injurious dumping during the IP. As concerns the development of Chinese import volumes, and as already highlighted in recital (114) of the provisional Regulation and again in recital (109) above, the market share indicator shows an increase in market share of Chinese imports by 2 percentage points. Moreover, and as explained in more detail in recitals (116) and (117) of the provisional Regulation and in recital (111) above, there was important price undercutting by the Chinese imports.
4.4.2. Price undercutting
(114)
Following provisional disclosure, several interested parties requested more details on the price undercutting calculations than those already provided in recital (116) of the provisional Regulation. Insofar as the sensitive nature of this information and the fact that the Union producers had been granted anonymity would allow it, additional information was provided.
(115)
By analogy to the decision made after the imposition of provisional measures to exclude from the export listings some ‘atypical’ products for the purpose of calculating dumping (see recital (69) above), these products were also excluded from the export listings used for the injury calculations. This change had only a minor effect on the undercutting margins, which remained therefore in the same range as mentioned in recital (117) of the provisional Regulation.
(116)
In the absence of any further comments, recitals (113) to (117) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5. Situation of the Union industry
4.5.1. General
(117)
Several parties stated that the fact that several injury factors improved between 2009 or 2010 and the IP demonstrates that the Union industry was developing positively. However, it should be noted that this analysis is incomplete and that it disregards the evolution of those factors during the whole period considered. The explanations given in recital (23) of the provisional Regulation are also to be taken into consideration in this respect.
(118)
Upon request by an interested party, it is confirmed that the macroeconomic indicators were assessed at the level of the whole Union industry, while the microeconomic ones were analysed at the level of the sampled Union producers, which included non-complaining companies.
(119)
CCCLA submitted that the micro- and macro-economic indicators presented in the provisional Regulation were not representative as the total production in the Union would be much higher than the figures used in this investigation. However, in view of the analysis and conclusions reached under point 4.2 above, this argument is rejected.
(120)
In the absence of any further comments, recitals (118) to (121) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5.2. Macroeconomic indicators
4.5.2.1. Production, production capacity and capacity utilisation
(121)
As mentioned in section 4.1 above, several importers contested the production figures provided in recital (122) of the provisional Regulation. However, these figures have been cross-checked and are confirmed.
(122)
In the absence of any further comments, recitals (122) to (124) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5.2.2. Sales volumes and market share
(123)
The update in Table 2 has no impact on Tables 4 and 5 of the provisional Regulation.
(124)
In the absence of relevant comments regarding sales volumes and market share, recitals (125) and (126) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5.2.3. Employment and productivity
(125)
In a joint submission several importers contested the employment and productivity figures provided in recitals (127) and (128) of the provisional Regulation, alleging that they were not in line with the picture depicted by certain Eurostat statistics (8).
(126)
However, the figures for both indicators were cross-checked and deemed accurate. The figures brought forward by the parties were too broad and not related to the production of the like product. In the absence of any further comments regarding employment and productivity, recitals (127) to (128) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5.2.4. Magnitude of the dumping margin
(127)
In the absence of any comments regarding the magnitude of the dumping margin, recital (129) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
4.5.3. Microeconomic indicators
4.5.3.1. Stocks
(128)
In a joint submission several importers contested the stock figures provided in recital (130) of the provisional Regulation and their relevance as compared to publicly available data regarding certain Union producers. They also disagreed with the statement that the Union industry essentially works to order.
(129)
As regards working to order, the investigation confirmed that that was indeed the case for sampled Union producers and that this is a normal practice in the sector. Moreover, the stock figures provided in the provisional Regulation concerned the verified stock figure from the sampled Union producers which is considered the most reliable figure.
(130)
After final disclosure the above comments were reiterated, however, no new arguments were brought forward. In the absence of any further comments regarding stocks, recital (130) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
4.5.3.2. Sales prices
(131)
In the absence of any comments regarding the sales prices figures as given in the provisional Regulation, recital (131) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
4.5.3.3. Profitability, cash flow, investments, return on investment, ability to raise capital and wages
(132)
After disclosure, a clerical error was discovered in the calculation of the net profit of the Union industry and the return on investment (ROI). This error was corrected and the revised figures are as follows:
Table 3
2008
2009
2010
IP
Net profit of Union sales to unrelated customers (% of net sales turnover)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
ROI (net profit in % of net book value of investments)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
The above correction does not materially affect the provisional findings as regards those two indicators. However, the weighted average profit level of the sampled producers was, during the period considered, slightly lower as provisionally established as it went down from 3,8 % to 3,2 % (instead of from 4,2 % to 3,5 %). Return on investment largely followed the trend observed for profit, but, as also indicated by several interested parties after final disclosure, over the period considered it developed largely positively instead of negatively.
(134)
One interested party questioned the fragile state of the Union industry at the beginning of the period considered, as mentioned in recital (134) of the provisional Regulation. This party claimed that only injury caused by dumping may be taken into account and that no dumping has been established for any period other than 2011. However, the reference to the state of the Union industry in that recital was only made in order to analyse whether the profit achieved in the beginning of the period considered could be taken into account as representing the profit that the industry would normally achieve. It was found that it could not.
(135)
Several parties questioned the benchmark profit level referred to in recital (135) of the provisional Regulation and/or proposed other (lower) benchmarks.
(136)
A group of Chinese exporting producers stated that the profit level during the IP was a good profitability rate. However, this claim was not substantiated. Another party also stated that the profit levels displayed in the provisional Regulation could be deemed normal levels and this party based itself on the publicly available profit data of a German producer between 1999 and 2007. Yet another interested party stated that the IP profit level displayed in the provisional Regulation could be deemed ‘normal’ on the basis on the conclusions of a study by the Commission (9) which included profit data of a German producer between 2004 and 2007. Similar claims were received after final disclosure.
(137)
In this respect, it is recalled that the provisional Regulation concluded that the profit achieved in the beginning of the period considered cannot be considered as a normal profit as the Union industry was then, already, in a fragile state as explained in recital (134) of the provisional Regulation. In addition, it was found that the publicly available 1999-2007 profit data of a German producer referred to above concerned not only manufacturing activities of ceramic tableware and kitchenware, but also other important segments. As concerns the Commission study referred to in recital (136) above, in the light of the scope, the aim and the time of that study, this was found not to be a pertinent basis for the determination of profitability. For instance, in relation to the product concerned it only referred to the profit situation of one company. Finally, all three submissions referred to in recital (136), which are contradicted by the submission mentioned in recital (141) below, are not sufficiently substantiated. It is therefore confirmed that the profit rate of 3,2 % observed during the IP could not be deemed acceptable for this product.
(138)
One interested party claimed that the profit levels of the home interior design, furniture and/or food of the Swedish retailing sectors should be used as a benchmark. However, given, inter alia, the disparity in the investment levels for the manufacturing and the retailing sectors concerned, this claim should be rejected.
(139)
After final disclosure, a party submitted that to consider 6 % profit,as found reasonable in the footwear investigation, a normal profit level also in the current case, was not appropriate as it had been established in 2006, when the economic circumstances were much more favourable than in 2013. This argument cannot be accepted. First of all, the party refers to economic circumstances in general and not to the specific situation on the tableware market. It is true that the consumption dropped significantly in 2009, but it has recovered since to a considerable extent. More importantly, the development of consumption should not be seen in isolation. Given the high volume of dumped imports (market share of 66,8 %), the level of dumping (dumping margins ranging from 13,1 % to 36,1 %) and the level of undercutting (ranging from 26,5 % to 47,6 %), the competitive situation on the Union market would have been very different in case imports had been made at non-dumped prices. This argument should therefore be dismissed.
(140)
Some other parties suggested the benchmark used in another anti-dumping investigation, i.e. the investigation concerning ceramic tiles (10). After final disclosure, similar comments were received. However it is noted that ceramic tiles, contrary to leather footwear and tableware, cannot be considered a consumer product in the same way. For instance, the rate at which households buy or replace ceramic tableware items and the way it is marketed and, eventually, sold to the consumers is closer to leather footwear than to ceramic tiles. The claim to use the target profit also applied in the ceramic tiles investigation is therefore dismissed.
(141)
The complainants stated that the benchmark profit level should be rather in excess of 10 % because the manufacturing of table- and kitchenware products is a capital intensive activity which in addition requires a high degree of new investment and innovation. Although it is confirmed that indeed the industry concerned is capital intensive and that it requires a continuous need for investment, the information submitted to substantiate this claim could not change the benchmark provisionally used. The investigation could not conclude that that benchmark would be the most appropriate for all Union producers.
(142)
A group of importers contested the profitability figures in the provisional Regulation and calculated, based on the cost of production figures, Union sales price and volume figures and the export sales prices figures in the provisional Regulation, profitability and reached the conclusion that the Union industry actually made a profit of 6 % during the IP. However, this computation was erroneous as it combined data from different sources (the sampled Union producers, the Union industry as a whole and Eurostat).
(143)
In the absence of any further relevant comments, recitals (132) to (137) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
4.5.3.4. Cost of production
(144)
In a joint submission, several importers deemed that the cost of production figures in recital (138) of the provisional Regulation did not follow the labour and energy cost evolution shown in Eurostat. The parties highlighted that labour costs increased in the Member States. Equally, the evolution of the cost of energy in the Union would not support a decrease in the cost of production.
(145)
In this respect it is noted that the labour and energy cost provided by the parties was too broad. Moreover, the fact that the Union industry managed to decrease the cost of production during a period where the general trend was the opposite demonstrates the extraordinary effort made by the Union industry to cut costs and remain competitive.
(146)
The cost of production figures provided in the provisional Regulation represent the verified cost of production for sampled Union producers. In the absence of any further comments, recital (138) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
4.5.3.5. Conclusion on injury
(147)
Several parties contested the conclusion on injury put forward in the provisional Regulation on the basis that several injury indicators improved in the very last part of the period considered. However, this issue cannot undermine the fact that most injury indicators deteriorated during the period considered. This deterioration of injury indicators can be observed for most macro-economic indicators, such as production volume, capacity, sales to unrelated customers, employment as well as for the injury indicators related to the financial performance of the Union industry such as profitability and investments.
(148)
In the absence of other comments, recitals (139) to (143) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5. CAUSATION
5.1. Introduction
(149)
In the absence of any comments to recital (144) of the provisional Regulation, that recital is hereby confirmed.
5.2. Effect of the dumped imports
(150)
Several parties contested the conclusion stated in recital (148) of the provisional Regulation. However, even though some of the percentages that were highlighted in recitals (145) and (147) of the provisional Regulation have been slightly revised as explained above, this does not alter the facts and conclusions contained in recitals (145) to (148) of the provisional Regulation.
(151)
Indeed, given the development of the market share of the Chinese dumped imports, it is clear that there is no contradiction between recital (147) of the provisional Regulation, in particular as regards the statement that the decrease in sales prices of the Union industry on the Union market and its profitability can be attributed to the price depression caused to the Union market by dumped imports from the PRC and the Union industry's market share movements, as alleged by one party.
(152)
Furthermore, the fact that prices of imports from the PRC increased over the period considered, as pointed out by several parties, does not undermine the finding of undercutting and injurious dumping during the IP.
(153)
In the absence of any other comments as regards the effect of the dumped imports, recitals (145) to (148) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3. Effect of other factors
5.3.1. Imports from third countries other than the country concerned
(154)
As mentioned in recital (106) above, following the imposition of provisional measures, the Eurostat data concerning imports had been updated. Whilst cross-checking these new data with the previous data contained in the provisional Regulation, a clerical error in the computation of the import figures from Thailand and Turkey was detected. This has been corrected and, consequently, the definitive figures concerning the imports of the like product from third countries, based on Eurostat data, are as follows:
Table 4
2008
2009
2010
IP
Volume of imports from all other third countries (tonnes)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Market share (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Average import price (EUR/tonne)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Volume of imports from Turkey (tonnes)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Market share (%)
3,3
3,7
3,4
4
Average import price (EUR/tonne)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Volume of imports from Thailand (tonnes)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Market share (%)
3,1
3
2,7
3,5
Average import price (EUR/tonne)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
The imports from third countries decreased by 12 % over the period considered, while the market share of these imports remained rather stable.
(156)
It should be noted that average import prices from other third countries increased by 6 % during the period considered, remaining consistently higher than the average selling price of Chinese export sales (by 68 % during the IP).
(157)
Before the publication of the provisional Regulation, CCCLA observed that imports from Turkey would have increased by 8 % between 2010 and 2011, the import prices from Turkey being allegedly only around 20 % higher than import prices from the PRC. Then several parties contested the conclusion of the provisional Regulation as regards Turkish imports.
(158)
Bearing in mind that there was a material manifest error in the reporting of Turkish imports in the provisional Regulation and the updated data as displayed above, nothing suggests that Turkish imports, given their prices and their market share, can break the causal link between Chinese exports of the product concerned and the injury suffered by the Union industry. It should also be noted that the non-inclusion of imports originating in Turkey in the complaint cannot be described as discriminatory as, at initiation stage, sufficient evidence of dumping, injury and causal link was not present as far as imports from Turkey were concerned.
(159)
The market share of imports from Thailand was never more than 3,5 % during the investigation period.
(160)
For the above reasons, it is concluded that imports from other third countries did not materially affect the situation of the Union industry to the extent breaking the casual link between the dumped imports from PRC and the injury suffered by the Union industry.
5.3.2. Market segments
(161)
In the absence of any new comments as regards market segments, recitals (156) to (158) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.3. Consumption and demand
(162)
A party suggested that injury could be attributed to a long term reduction in demand for Union produced products. Yet the investigation did not confirm such trend, as already explained in recital (112) of the provisional Regulation.
(163)
In the absence of any further comments as regards consumption and demand, recitals (159) to (166) of the provisional Regulation are confirmed.
5.3.4. Exports by Union industry
(164)
A party pointed out that average Union export prices were lower than the average sales prices on the Union market during the period considered. This could have affected the ability of the Union industry to make new investments or hire new staff. A similar argument was reiterated after definitive disclosure. However, as already mentioned in recital (169) of the provisional Regulation, most of the injury indicators cannot be affected by the performance on the export sales. Moreover, it could also be argued that these sales were a way of compensating, partly, the injury suffered on the Union market. Further, as the average prices have been calculated by dividing the total value of the sales of the like product by the total volume of such sales, a different product mix of the sales on the Union market as compared to the export sales can also result in significant differences in average sales values overall. Finally, these export sales represented less than 37 % of the Union industry's overall sales volumes, i.e. the dominant market for the Union industry was still, by far and large, the Union home market. The argument that these export sales injured the Union industry to the extent breaking a causal link between the imports from PRC and injury suffered by Union industry is therefore rejected.
(165)
In the absence of any new comments as regards the exports by the Union industry, recitals (167) to (170) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.5. Elimination of the import quotas
(166)
Following provisional measures, another party suggested that the elimination of import quotas would have had an impact on Union producers during the period considered. However, no new facts were brought forward that could alter the conclusion in recital (173) of the provisional Regulation.
(167)
In the absence of any new substantiated comments as regards the elimination of import quotas, recitals (171) to (173) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.6. Anti-competitive practices on the Union market
(168)
Subsequent to the imposition of provisional measures, several parties insisted that the cartel investigation launched by the German authorities referred to in recital (175) of the provisional Regulation or the cartel fine referred to in the same recital had not been duly taken into account. Concerning these claims, the following can be said further to what is already stated in recitals (174) and (175) of the provisional Regulation.
(169)
The German cartel investigation, which investigates alleged price fixing from July 2005 to February 2008, is still on-going. As the Union producers have been granted confidentiality and in view of the fact that the final results of the German on-going investigation have not publicly been released yet, it is not possible to comment on the details of the analysis carried out. However it can be confirmed that none of the sampled Union producers is subject to this on-going investigation. The investigation also concluded that the micro-economic indicators have not been affected by the investigated practices and the macro-economic indicators only to a very limited extent, if any.
(170)
As concerns the cartel findings concerning bathroom fixtures and fittings, it is recalled that that price fixing cartel was found active between 1992 and 2004 and that only one of the fined producers is also active in the tableware and kitchenware sector. The data provided by that producer in the framework of standing and injury are not influenced by the cartel practices as only the data concerning the tableware and kitchenware section of this producer have been used and not its consolidated data. Therefore, the fine relating to that cartel has not affected the data provided by the producer. It is further recalled that the price fixing period was well before the period considered. Since the Union producers' identities are confidential, it cannot be disclosed whether or not this company is included in the sample. However, should a sampled Union producer have recorded in its accounts any items (e.g. a cartel fine) distorting its injury picture for the purpose of this investigation, the investigating authority would have isolated them in order for the relevant injury factors not to be distorted.
(171)
Consequently, the allegations concerning the impact of the above-mentioned cartel investigations on the injury and causation analysis are hereby rejected.
(172)
One interested party mentioned that there were illegal price arrangements and market allocations between Union producers, however it did not provide any evidence for this allegation and the claim is therefore rejected.
(173)
In the absence of any new comments concerning anti-competitive practices on the Union market, recitals (174) to (176) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.7. Production methods
(174)
In the absence of any new comments concerning production methods, recitals (177) to (178) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
(175)
An importer repeated similar claims after definitive disclosure, arguing about the difference in production methods used by Union producers as compared to more artisanal methods of Chinese factories. However, no substantive argument was brought forward that could alter the conclusion reached in recital (178) of the provisional Regulation and the claim is therefore definitively rejected.
5.3.8. Second-hand markets
(176)
In the absence of any new comments as regards second-hand markets, recitals (179) to (180) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.9. Economic crisis
(177)
A party stated that recital (183) of the provisional Regulation provides a wrong analysis of the situation during the economic recovery period between 2010 and 2011 and that the impact of the economic crisis was underestimated. These comments were repeated after final disclosure. However, the claims were unsubstantiated. It must also be stressed that the recital cited stated that dumped imports from the PRC intensified the effect of the economic downturn. As regards the impact of the economic crisis, recital (184) of the provisional Regulation is clear about the fact that the economic crisis may have contributed to the Union industry's poor performance, even though it could not break the causal link between the dumped imports and the injurious situation of that industry suffered during the IP.
(178)
In the absence of any new comments regarding the economic crisis, recitals (181) to (184) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.3.10. Other factors
(179)
In a joint submission, several importers alleged that the drop in employment was a normal development in the consumer goods industry. However, this claim was not substantiated. Moreover, even if such trend were normal in this sector, it could not break the causal link between the dumped imports from the PRC and the significant jobs losses in the sector. This claim is, therefore, rejected.
(180)
A party claimed that the remaining structural deficits of the Union industry in conjunction with existing overcapacity as shown in Table 3 of the provisional Regulation could break the causal link between dumped imports from the PRC and injury suffered by Union manufacturers. As regards this argument, although the Union industry was already in a fragile state in the beginning of the period considered and had gone through a restructuration, the investigation confirmed that it was competitive and properly coping with demand from all markets. As to Table 3 of the provisional Regulation, the drop in production must be seen in conjunction with the pressure stemming from the high volume of low-priced imports from the PRC, as exports by the Union industry remained stable. Therefore, the claim could not be accepted.
(181)
A party considered that the Commission had failed to consider the cumulative effect of each of the other injurious factors. This claim was also raised by several parties after definitive disclosure. However, given the results of the investigation in relation to the various other factors invoked, it is not conceivable that their cumulative effect could have broken the causal link. Indeed, for most of the other factors raised, their impact was small, if any.
(182)
A party considered that the investigating authority had failed to distinguish between co-occurrence and causality. Yet the supporting information provided was far from being conclusive in this respect and the claim is therefore rejected.
(183)
In the absence of any new comments as regards other factors, recitals (185) to (190) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
5.4. Conclusion on causation
(184)
In the absence of any new comments, recital (191) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
6. UNION INTEREST
6.1. Preliminary remarks
(185)
In the absence of any comments to recital (192) of the provisional Regulation, that recital is hereby confirmed.
6.2. Interest of the Union industry
(186)
A Polish non-complainant producer welcomed the measures, whereas a UK non-complainant manufacturer with importing interests of the product concerned opposed them. The second party deems that duties would have a negative effect on those producers that complement their product range with imports from the PRC and have adapted to globalisation via a business model where high value-added work is done in the Union. In addition, customers would be less inclined to purchase their products because they would not offer a full range of products any more.
(187)
As far as the claim of the second party is concerned, the situation of that company was examined. It was found that Chinese imports of tableware constituted a minor part of their total imports. The company claimed however, without further specifying it, that these imports were important for them. The company did not give any figures about their own production. According to the financial statements, the company had in 2011 a pre-tax profit on total turnover of more than 10 %, most of it achieved on non-EU markets (no figure was provided for the product concerned). On this basis, it is not expected that the imposition of measures endangers the viability of this company. As far as the claim that many other companies would also encounter difficulties as a result of the measures, no specific evidence was provided. Moreover, according to the replies received during the pre-initiation standing phase and submissions received subsequently, there is no indication that there is a significant number of companies in such a situation.
(188)
The impact of duties on the manufacturing activities of the Union industry would be positive. In fact, since the recent imposition of provisional anti-dumping duties, several positive developments in this respect have been reported.
(189)
The above-mentioned positive developments confirm the complainants' statement that Union production could be substantially increased at very short notice by using plants, machinery and workforce already available, whereas larger increases would be feasible in the longer run. Redressing unfair price practices in the market therefore benefits them since a new pricing level would make it more attractive to manufacture more products in the Union, whether in large or small orders, special designs or mainstream unbranded products. It would result in the creation of new jobs involving skills of different kinds and therefore unemployment would diminish.
(190)
As to the impossibility of offering a full range of products, this statement cannot be upheld because consumers require ever-changing ranges of products and the existence of several supply sources.
(191)
In the absence of any others comments as regards the interest of the Union industry, recitals (193) to (198) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
6.3. Interest of unrelated importers
(192)
The two largest importers in the sample contested their level of co-operation as regards full profitability data and the margin between purchase and resale prices to unrelated customers, whereas one of them questioned having denied access to its accounts and argued that nothing would have changed if access would have been given. The parties claimed that their size and business model did not allow them to provide data as detailed as requested. At definitive stage, it is confirmed that one of them again denied access to its importer's accounts and that neither, despite having endeavoured to do so, managed to provide full and usable profitability data and information about the margin between purchase and resale prices to unrelated customers in such a way that it could be used by the institutions in the analysis of the situation of unrelated importers. The limited information provided by both companies on their purchase and resale prices, however inconclusive, was nevertheless fully in line with the general mark-up information obtained and summarized in recital (202) of the provisional Regulation.
(193)
In recital (203) of the provisional Regulation, interested parties were invited to submit additional, comprehensive and verifiable data to further analyse the impact of measures on the supply chain.
(194)
Subsequent to provisional measures, new replies to the importers' questionnaire were sent by two unrelated importers. Also submissions on Union interest were received from other non-sampled importers, an association of European and International Commerce (Foreign Trade Association), a Swedish association of importers, wholesalers and retailers (Svensk Handel), CCCLA and a Union producer with importing interests. None of the submissions contained conclusive data as to the impact of measures on the supply chain.
(195)
A party claimed that the downstream employment figure affected by the duties was understated in view of the fact that Eurostat statistics show that overall distributive trade enterprises employ more people (33 million) than manufacturing companies (31 million). However, the figures provided related to the importing and manufacturing business in general and could not be used for the purpose of this investigation.
(196)
In a joint submission, several importers claimed that the five sampled importers provided more than 10 000 jobs relating to the product concerned and not 350 as mentioned in recital (200) of the provisional Regulation. The figures have been checked again. It should be underlined that within the analysis of the interests of importers, the number of jobs relating to the importation and resale of the product concerned, including supporting functions, is taken into account. The employment related to other products or origins, or relating to activities like wholesaling or retailing should, obviously, not be included in such number. It is recalled that, earlier in the proceeding, a group of 14 importers had estimated the relevant number of jobs involved overall at importers' level at 7 000. That figure seems to be a reasonable estimate based on an extrapolation of the situation of the sampled importers to the extent that their figures could be used.
(197)
Several parties complained about the high gross margin figure contained in recital (202) of the provisional Regulation, alleging it would be misleading. However, the investigation has shown that the vast majority of the importers who replied to the importers' sampling questions reported a gross margin between purchase and resale price ranging between 50 % and 200 % and the sampled importers were in a similar situation. Moreover, following provisional disclosure, the complainants submitted several examples supporting the information given by the publication referred to in recital (202) of the provisional Regulation, i.e. confirming the import price - retail price ratio of the product concerned.
(198)
A UK manufacturer with importing interests explained that those margins are needed to cover certain costs incurred in the Union. No data was provided which would have allowed for a calculation of those margins on the basis of turnover.
(199)
As from only three of the sampled importers usable profit data on the importing activities relating to the product concerned could be obtained and verified and these three importers represented only some 3 % of the imports of the product concerned, the weighted average profit figure concerned was not considered conclusive and had, therefore, not been mentioned in the provisional Regulation. However, it should be noted that this weighted average profit was healthy (between 6 % and 10 % - range given for confidentiality reasons).
(200)
An importer claimed that there is not enough production of coloured stoneware in the Union and that it had no alternative but to import from the PRC. The same claim was made after disclosure. Yet the investigation established that coloured stoneware can be procured from several sources, including Union producers. Moreover, Union producers have the production capacity to sell more on the Union market.
(201)
The information collected in the course of the investigation did not allow a proper quantification as to what extent importers would be able to pass on purchase price increases as a result of the proposed duty levels. However, should imports from the PRC be subject to a definitive anti-dumping duty and given the information about the gross and net margins, there is nothing to suggest that the viability of importers' business is endangered. An importer also suggested that large market operators and importers whose core business is not ceramic tableware and kitchenware would not be negatively affected.
(202)
It is therefore concluded that the imposition of measures at the proposed levels does not have a significantly adverse impact on the situation of unrelated importers of the product concerned as a whole.
(203)
In the absence of any additional new comments as regards the interest of unrelated importers, recitals (199) to (211) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
6.4. Interest of other economic sectors
(204)
Further to the invitation contained in recital (203) of the provisional Regulation, on the day of the publication of provisional measures the Commission contacted directly relevant retailers and associations of retailers, importers with possible retailing activity and also designers that were known to the Commission and invited them to fill in relevant questionnaires. Some recipients that had initially claimed to be retailers replied that they were not concerned by the investigation because they were not active in the business. The Commission eventually received seven new replies to the retailers' questionnaire. These seven retailers accounted for 1 % of imports from the PRC during the IP. Most of these replies were deficient in many respects but they were nevertheless analysed as far as possible. No replies were received to the designers' questionnaire.
(205)
The information thus obtained did not, in substance, provide any new evidence on the interest of other economic sectors that could contest the conclusion reached in recital (217) of the provisional Regulation.
(206)
Following the publication of provisional measures, submissions on Union interest as regards other economic sectors were received from both sampled and non-sampled importers (including a Polish importer active in the promotional items sector), an association of European and International Commerce (Foreign Trade Association), a Swedish association of importers, wholesalers and retailers (Svensk Handel), several retailers, CCCLA and eight coffee roasting companies (seven of them located in Italy, one with its headquarter in Austria).
(207)
Coffee roasting companies claimed that due to the very small number of Union producers serving their market (maximum 5), most of which would be importing from the PRC either directly or through sister companies, and the very large number of coffee roasters (1 500 - 3 000), measures at the level proposed at provisional stage could impede them from sourcing the exactly same items in the future. This claim cannot be accepted. First, the definitive measures are lower than provisional measures. Second, the investigation revealed that Union producers were in a position to further deploy their production potential and further serve the coffee roasting industry, should the injury caused by dumped imports from the PRC be removed. Given the large number of Union producers, it is very likely that the number of Union producers that could take in orders from coffee roasting companies would be more than five.
(208)
The coffee roasting companies argued that anti-dumping measures would damage their exports because of a loss of competitiveness and a possible retaliation by the Chinese authorities. However, there is no evidence to indicate that the level of measures imposed would entail such loss of competitiveness, also bearing in mind that other WTO members have anti-dumping measures affecting this kind of product. The retaliatory action allegation was also found to be unsubstantiated.
(209)
The coffee roasting companies stated that the anti-dumping measures would unavoidably lead to a general reduction in their business, to a decrease of their sales, to a general increase of the coffee price in the HORECA (hotels, restaurants and catering) sector and to a decrease in the quality of the products and services. All this would, allegedly, put at risk a considerable number of direct and indirect jobs. However, bearing in mind what the core business of the coffee roasting companies is and the conclusions as regards the effects of measures on the supply chain, these allegations cannot be upheld. It is also noted that providing the total number of jobs linked to the worldwide operations of a coffee roasting company cannot be deemed an appropriate calculation basis for the number of jobs that would be at risk because of the imposition of anti-dumping measures.
(210)
Two retailers claimed that there is not enough production of new bone china and bone china in the Union and that they had no alternative but importing from the PRC. The same claim was made by an association of importers after disclosure. Firstly and in general it should be noted that anti-dumping measures aim at restoring fair trade and not at blocking imports. In this case, the level of measures cannot be considered prohibitive. Secondly, the investigation established that these products can be procured from several sources, including Union producers. Finally, Union producers have the production capacity to sell more on the Union market and could further exploit their potential, should anti-dumping measures be definitively imposed.
(211)
One retailer claimed that measures would have a negative impact on certain objects serving the tourist market. Yet no substantive information could support that claim. Also the weight of the objects in question in the sector is limited.
(212)
An importer and wholesaler alleged that the imposition of measures would lead to a vertical consolidation of the market by some large players. However, given the current number of players, this would be unlikely in the short-to-medium term.
(213)
Further to the issues already dealt with in the provisional Regulation, it is noted that several parties found that the interest of smaller companies, such as retailers, distributors and businesses dealing with promotional items, had not been sufficiently taken into consideration. This claim was reiterated after definitive disclosure by several parties. It must be recognised that, overall, micro and small businesses could be more vulnerable to any price increase as a result of anti-dumping duties. However there is no evidence that the level of measures imposed will have a significant negative effect on the other economic actors that qualify as SMEs. The claim is therefore definitively rejected.
(214)
In the absence of any additional comments as regards the interest of other economic sectors, recitals (212) to (217) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
6.5. Interest of consumers (households)
(215)
Despite having been contacted by the Commission, no parties directly representing the interests of end-buyers such as associations of consumers made any representations.
(216)
Several parties contested the conclusion of recital (222) of the provisional Regulation as regards higher prices. Similar claims were made after definitive disclosure.
(217)
In the unlikely event that the duty is fully passed onto consumers and, assuming that import levels and prices remain the same, the anti-dumping duties would mean a yearly extra cost per household of less than EUR 1. Such calculation is based on the IP import volumes and values, the proposed level of the duties and the number of households in the Union.
(218)
Such effect cannot be deemed enough to outweigh the positive impact on the Union industry derived from limiting the injury caused by dumped imports from the PRC.
(219)
A party alleged that as a consequence of measures there would be a shortage of cheaper tableware. This claim was reiterated after definitive disclosure. Yet this claim cannot be upheld because, as stated in recital (157) of the provisional Regulation, the Union industry serves all markets (including cheaper tableware).
(220)
In the absence of any additional comments as regards the interest of consumers (households), recitals (218) to (226) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
6.6. Conclusion on Union interest
(221)
In view of the above, the assessment in the provisional Regulation is hereby confirmed.
(222)
Therefore, recitals (227) to (229) of the provisional Regulation are hereby confirmed.
7. DEFINITIVE ANTI-DUMPING MEASURES
7.1. Injury elimination level
(223)
It was claimed that the profit margin used to calculate the amount of duty necessary to remove the effects of the injurious dumping was too high. This claim was rejected as explained in section 4.5.3.3 above.
(224)
Several parties questioned the target profit used for the calculation of the injury margin. These comments are addressed in recitals (135) to (142) above. On the basis of the analysis of those comments it is concluded that the target profit of 6 % should be maintained.
(225)
In the absence of other comments concerning the injury elimination level, the methodology described in recitals (230) to (234) of the provisional Regulation is hereby confirmed.
7.2. Definitive measures
(226)
In view of the conclusions reached with regard to dumping, injury, causation and Union interest, and in accordance with Article 9(4) of the basic Regulation, definitive anti-dumping measures should be imposed on imports of the product concerned at the level of the lower of the dumping and the injury margins, in accordance with the lesser duty rule. Accordingly, all duty rates should be set at the level of the dumping margins.
(227)
The small adjustment referred to in recitals (115) and (132) above resulted in slightly revised underselling margins as reflected in the injury margins listed below. The proposed definitive anti-dumping duties are the following:
Company
Dumping margin (%)
Injury margin (%)
Definitive duty rate (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
All other co-operating exporting producers
17,9
79,0
17,9
All other companies
36,1
110,1
36,1
(228)
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation. Therefore, they reflect the situation found during that investigation in respect to these companies. These duty rates (as opposed to the country-wide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of the products originating in the PRC and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imports of the product concerned manufactured by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
(229)
In order to minimise the risks of circumvention due to the high difference in the duty rates, it is considered that special measures are needed in this case to ensure the proper application of the anti-dumping duties. These special measures include the presentation to the Customs authorities of the Member States of a valid commercial invoice, which shall conform to the requirements set out in the Annex II to this Regulation. Imports not accompanied by such an invoice shall be made subject to the residual anti-dumping duty applicable to all other exporters.
(230)
Should the exports by one of the companies benefiting from lower individual duty rates increase significantly in volume after the imposition of the measures concerned, such an increase in volume could be considered as constituting in itself a change in the pattern of trade due to the imposition of measures within the meaning of Article 13(1) of the basic Regulation. In such circumstances, and provided the conditions are met, an anti-circumvention investigation may be initiated. This investigation may, inter alia, examine the need for the removal of individual duty rates and the consequent imposition of a country-wide duty.
(231)
Any claim requesting the application of an individual anti-dumping duty rate (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (11) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company's activities linked to production, domestic and export sales associated with, for instance, that name change or that change in the production and sales entities. If appropriate, this Regulation will then be amended accordingly by updating the list of companies benefiting from individual anti-dumping duty rates.
(232)
In order to ensure a proper enforcement of the anti-dumping duty, the country-wide duty level should not only apply to the non-cooperating exporting producers but also to those producers which did not have any exports to the Union during the IP.
(233)
In order to ensure equal treatment between any new exporters and the cooperating companies not included in the sample, mentioned in Annex I to this Regulation, provision should be made for the weighted average duty imposed on the latter companies to be applied to any new exporters which would otherwise be entitled to a review pursuant to Article 11(4) of the basic Regulation.
(234)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the imposition of a definitive anti-dumping duty on imports of ceramic tableware and kitchenware originating in the PRC and the definitive collection of the amounts secured by way of the provisional duty (final disclosure). All parties were granted a period within which they could make comments on the final disclosure.
(235)
The oral and written comments submitted by the interested parties were considered and taken into account where appropriate.
7.3. Definitive collection of provisional anti-dumping duties
(236)
In view of the magnitude of the dumping margins found and given the level of the injury caused to the Union industry, it is considered necessary that the amounts secured by way of the provisional anti-dumping duty, imposed by the provisional Regulation, be definitively collected to the extent of the amount of the definitive duties imposed,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of ceramic tableware and kitchenware, excluding ceramic knives, ceramic condiment or spice mills and their ceramic grinding parts, ceramic peelers, ceramic knife sharpeners and cordierite ceramic pizza-stones of a kind used for baking pizza or bread, currently falling within CN codes ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 and ex 6912 00 90 (TARIC codes 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 and 6912009010) and originating in the PRC.
2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and produced by the companies listed below, shall be as follows:
Company
Duty (%)
TARIC additional code
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Companies listed in Annex I
17,9
All other companies
36,1
B999
3. The application of the individual anti-dumping duty rates specified for the companies mentioned in paragraph 2 shall be conditional upon presentation to the customs authorities of the Member States of a valid commercial invoice, which shall be conform to the requirements set out in Annex II. If no such invoice is presented, the duty applicable to ‘All other companies’ shall apply.
4. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
1. The amounts secured by way of the provisional anti-dumping duty pursuant to Regulation (EU) No 1072/2012 on imports of ceramic condiment or spice mills and their ceramic grinding parts, ceramic peelers, ceramic knife sharpeners and cordierite ceramic pizza-stones of a kind used for baking pizza or bread and originating in the PRC shall be released.
2. The amounts secured by way of the provisional anti-dumping duties pursuant to Regulation (EU) No 1072/2012 on imports of ceramic tableware and kitchenware, excluding ceramic knives, ceramic condiment or spice mills and their ceramic grinding parts, ceramic peelers, ceramic knife sharpeners and cordierite ceramic pizza-stones of a kind used for baking pizza or bread and originating in the PRC, shall be definitively collected. The amounts secured in excess of the definitive rates of the anti-dumping duty shall be released.
Article 3
Article 1(2) may be amended by adding the new exporting producer to the cooperating companies not included in the sample and thus subject to the weighted average duty rate of 17,9 % where any new exporting producer in the PRC provides sufficient evidence to the Commission that:
a)
it did not export to the Union the product described in Article 1(1) during the investigation period (1 January 2011 to 31 December 2011);
b)
it is not related to any of the exporters or producers in the PRC which are subject to the measures imposed by this Regulation; and
c)
it has actually exported to the Union the product concerned after the investigation period on which the measures are based, or it has entered into an irrevocable contractual obligation to export a significant quantity to the Union.
Article 4
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 13 May 2013.