NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
COMMISSION REGULATION (EU) No 833/2012
of 17 September 2012
imposing a provisional anti-dumping duty on imports of certain aluminium foils in rolls originating in the People’s Republic of China
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Article 7 thereof,
After consulting the Advisory Committee,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Initiation
(1)
On 20 December 2011, the European Commission (the ‘Commission’) announced, by a notice published in the Official Journal of the European Union (2) (‘Notice of Initiation’), the initiation of an anti-dumping proceeding with regard to imports into the Union of certain aluminium foil in rolls originating in the People’s Republic of China (‘PRC’).
(2)
The proceeding was initiated following a complaint lodged on 9 November 2011 by the European Association of Metals (Eurométaux) (‘the complainant’) on behalf of producers representing more than 50 %, of the total Union production of certain aluminium foil in rolls. The complaint contained prima facie evidence of dumping of the said product and of material injury resulting therefrom, which was considered sufficient to justify the initiation of an investigation.
2. Parties Concerned by the Proceeding
(3)
The Commission officially advised the complainant, other known Union producers, the exporting producers in the PRC, producers in the analogue country, importers, distributors, and other parties known to be concerned, and representatives of the PRC of the initiation of the proceeding. Interested parties were given an opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set in the Notice of Initiation.
(4)
The complainant, other Union producers, the exporting producers in the PRC, importers and distributors made their views known. All interested parties, who so requested and showed that there were particular reasons why they should be heard, were granted a hearing.
(5)
In view of the apparent high number of Union producers, importers and exporting producers sampling was envisaged in the Notice of Initiation, in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
(6)
In order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and if so, to select a sample, importers and exporting producers were asked to make themselves known to the Commission and to provide, as specified in the Notice of Initiation, basic information on their activities related to the product concerned (as defined in section 3 below) during the period from 1 October 2010 to 30 September 2011.
(7)
As regards the Union producers, in the Notice of Initiation the Commission announced that it had provisionally selected a sample of Union producers on the basis of the information received from the cooperating Union producers prior to the initiation of the investigation. That sample consisted of the four largest known companies or groups of companies in the Union.
(8)
As explained in recital (24) below, only two unrelated importers provided the requested information and agreed to be included in the sample. Therefore, in view of the limited number of cooperating importers, sampling was deemed to be no longer necessary. A third importing company provided a submission without submitting a questionnaire response.
(9)
As explained in recital (26) below, 14 exporting producers in the PRC provided the requested information and agreed to be included in the sample. On the basis of the information received from these parties, the Commission selected a sample of four exporting producers having the largest volume of exports to the Union.
(10)
In order to allow exporting producers to submit a claim for market economy treatment (‘MET’) or individual treatment (‘IT’), if they so wished, the Commission sent claim forms to all Chinese exporting producers known to be concerned and to the authorities of the PRC. Two companies came forward and requested MET, one company was part of the selected sample, the other not. Requests for IT were received from the companies in the sample and the company that requested MET but was not part of the sample.
(11)
The Commission sent questionnaires to all exporting producers that made themselves known within the deadlines set out in the Notice of Initiation, namely the four sampled companies and all other companies in order to allow them to request individual examination. Questionnaires were also sent to other parties known to be concerned, namely the four sampled Union producers, the cooperating importers in the Union, users and an association of consumers.
(12)
Replies were received from three sampled exporting producers in the PRC, from the four sampled Union producers and two unrelated importers. Also six retailers replied to the user's questionnaire.
(13)
The Commission has not received any claims for individual examination in accordance with Article 17(3) of the basic Regulation.
(14)
The Commission sought and verified all the information deemed necessary for a provisional determination of dumping, resulting injury and Union interest. Verification visits were carried out at the premises of the following companies:
Producers in the Union
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italy;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Germany;
-
ITS BV, Apeldoorn, The Netherlands;
-
SPHERE Group, Paris, France.
Exporting producers in the PRC
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Related importer in the Union
-
CeDo Limited, Telford, UK
Producer in Turkey (analogue country)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
In order to collect information concerning the cost of the major indirect raw material in the production of aluminium foil, i.e. primary aluminium, information from the Shanghai Futures Exchange (‧SHFE‧ or ‧Exchange‧), the main trading patform for aluminium in China was sought. Information about world markets and prices was requested from the London Metal Exchange (‧LME‧), to which also an information visit was paid. The SHFE provided some written information following the request of the Commission. The Commission also proposed an information visit to SHFE which initially was accepted. However at a later stage, the SHFE considered that an approval from the Chinese government would be required for such a visit. The Chinese authorities on the other hand denied that such an approval would be necessary. Eventually the SHFE reversed its initial acceptance and decided not to accept the visit.
(16)
An information visit was paid to Shanghai Metals Markets (‧SMM‧), a price information provider and publisher in Shanghai.
3. Investigation Period
(17)
The investigation of dumping and injury covered the period from 1 October 2010 to 30 September 2011 (the ‘investigation period’ or the ‘IP’). The examination of trends relevant for the assessment of injury covered the period from January 2008 to the end of the IP (‘period considered’).
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
1. Product Concerned
(18)
The product concerned is aluminium foil of a thickness of 0,007 mm or more but less than 0,021 mm, not backed, not further worked than rolled but whether or not embossed, in low weight rolls of a weight not exceeding 10 kg (‘the product concerned’ or ‧aluminium foil in rolls‧ or ‧AHF‧). The product concerned currently falls within CN codes ex 7607 11 11 and ex 7607 19 10.
(19)
The product concerned is generally used as a consumer product for packaging and other household/catering application. The product definition was not contested.
2. Like Product
(20)
The investigation has shown that aluminium foil in rolls produced in and exported from the PRC, aluminium foil in rolls produced and sold in the Union by the Union producers and aluminium foil in rolls produced and sold in Turkey (the analogue country) by the cooperating Turkish producer have the same basic physical and technical characteristics as well as the same basic uses and are therefore considered to be alike within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
C. SAMPLING
1. Sampling of Union Producers
(21)
In view of the apparent large number of Union producers, sampling for the determination of injury was provided for in the notice of initiation, in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
(22)
In the Notice of Initiation the Commission announced that it had provisionally selected a sample of Union producers. This sample consisted of the four largest (groups of) companies, out of more than 30 Union producers that were known to produce the like product prior to the initiation of the investigation. The selection of the sample was done on the basis of the producers' sales volume, their size and geographic location in the Union and the proposed sample represented 44 % of the total estimated Union production during the IP. Interested parties were invited to consult the file for inspection by interested parties and to comment on the appropriateness of this choice within 15 days of the date of publication of the notice of initiation. After the deadline for comments, one interested party argued that the sample should have included a producer from the United Kingdom. In this respect, it is noted that a UK producer company (part of the Sphere Group) was indeed in the sample. No other interested party opposed the final sample and the sample was, consequently, confirmed.
2. Sampling of Unrelated Importers
(23)
In view of the potentially large number of importers involved in the proceeding, sampling of importers was provided for in the Notice of Initiation in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
(24)
Only two unrelated importers provided the requested information and agreed to cooperate. Consequently, sampling was no longer deemed to be necessary.
3. Sampling of Exporting Producers
(25)
In view of the apparent large number of exporting producers, sampling for the determination of dumping was provided for in the Notice of Initiation, in accordance with Article 17 of the basic Regulation.
(26)
A total of 14 exporting producers in the PRC provided the requested information and agreed to be included in a sample. These companies exported around 7.800 tonnes, i.e. around 60 % of the Chinese exports to the EU market in the IP. On the basis of the information received from these parties, the Commission selected a sample of four exporting producers having the largest representative volume of production, sales and exports which could reasonably be investigated within the time available. One of the sampled companies subsequently withdrew its cooperation and another notified the Commission that the information it has provided to the Commission in its sampling form was erroneous. Based on this new information it was decided to exclude this company from the sample of companies. The Commission invited two further companies to be in the sample. The cooperating exporting producers, the Mission of the PRC to the EU and the complainant were consulted about the final composition of the sample. No interested party opposed this selection. Subsequently one of the newly sampled companies also withdrew its cooperation. The final sample thus included three exporting producers in the PRC covering around 30 % of the imports of the product concerned to the Union during the IP and representing 50 % of the sales volume of the 14 exporting producers which provided data for the sampling exercise.
D. DUMPING
1. Market Economy Treatment and Individual Treatment
1.1. Market Economy Treatment (MET)
(27)
Pursuant to Article 2(7)(b) of the basic Regulation, in anti-dumping investigations concerning imports originating in the PRC, normal value shall be determined in accordance with paragraphs 1 to 6 of the said Article for those exporting producers which were found to meet the criteria laid down in Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
(28)
Two companies, CeDo Shanghai Co. Ltd.(‘CeDo Shanghai’) and Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (‘Blue Diamond’), came forward and requested MET. Only CeDo Shanghai was selected to be part of the sample as explained above; the other company was not. However, following the judgement by the Court of Justice in Case C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) and Others v Council of the European Union, it was decided to examine all MET claim forms received within the deadline - i.e. the claims by the two above mentioned companies.
(29)
The claims for MET were analysed against the five criteria laid down in Article 2(7)(c) of the basic Regulation. Briefly, and for ease of reference only, the MET criteria are set out in summarised form below:
-
business decisions are made in response to market signals, without significant State interference, and costs reflect market values,
-
firms have one clear set of basic accounting records, which are independently audited in line with international accounting standards and are applied for all purposes,
-
there are no significant distortions carried over from the former non-market economy system,
-
bankruptcy and property laws guarantee stability and legal certainty, and
-
exchange rate conversions are carried out at market rates.
(30)
On-the-spot investigations regarding MET claims were carried out at the premises of these companies.
(31)
For both companies, MET was denied under Criterion 1 of Article 2(7)(c) based on evidence that the price of the upstream basic raw material, aluminium, was distorted. These distortions were also found in the price of the intermediate raw material, aluminium foil in jumbo rolls as described below. The companies also failed to meet other criteria as explained below.
1.1.1. Industry-wide conclusions concerning Criterion 1- Business decisions and costs of major inputs
(32)
Aluminium foil in small rolls is produced through a simple process of rewinding, cutting and packaging of aluminium foil on jumbo rolls onto smaller rolls. The main raw material for the production of aluminium foil is primary aluminium. Primary aluminium accounts for ca. 60-70 % of the costs of production of the product concerned by this investigation and it is thus the main cost-driver in its production. This is reflected in the industry-wide practice of quoting both purchasing and sales prices for aluminium foil on the basis of a reference price for primary aluminium (aluminium ingot) plus a production / conversion fee. Indeed, the companies requesting MET purchased aluminium foil on jumbo rolls on the basis of purchase contracts that set the price of aluminium foil on jumbo rolls with reference to primary aluminium prices published in the SMM, a price information provider on different metals, which quotes these prices on the basis of spot traded prices in the Shanghai area. The SMM publication is highly representative of domestic aluminium prices. These prices follow very closely prices quoted on the SHFE where most transactions take place in China.
(33)
The world-wide reference for the price of primary aluminium, which is a commodity, is the quotation at the LME. The price of aluminium on the domestic Chinese market diverges significantly from LME prices. As shown in the following graph, the LME v. SHFE price difference in the IP ranged from + 500 to - 90 USD/tonne. During the investigation period, the price quotation at the LME has been, on a monthly average basis more than 9 % higher than in the SHFE (net price), the difference reaching as high as + 23 % in the middle of the period. It is also noteworthy that during the latter part of the IP when globally prices were decreasing due to a market contraction in demand, the opposite trend could be observed in the SHFE prices, (resulting even in prices 3 % above LME prices) which further illustrates the price distortions prevalent in this market.
(34)
This substantial price divergence of primary aluminium compared to the rest of the world, as explained above, is considered to be due to a combination of a series of State-driven factors and significant interference by the State in the domestic market with a number of tools. This State influence resulted in the creation and existence of a rather isolated domestic market for primary aluminium in China insulated from market forces.
(35)
First of all, the SHFE is controlled by the China Securities Regulatory Commission (‧CSRC‧). SHFE performs its functions in accordance with the Regulation on the Administration of Futures Trading, the Measures for the Administration of Futures Exchanges and its AoA. Several of these state-imposed rules governing the functioning of the Exchange contribute to low volatility, distorted prices and price trends at the SHFE: daily price fluctuations are limited to 4 % above or below the settlement price of the previous trading day, trading happens at a low frequency (until the 15th day of each month), futures contracts are limited to a duration of up to 12 months, open interests by traders are limited to a certain amount, price speculation is restricted.
(36)
Access to the Exchange is limited by law only to Chinese traders which also need an approval from CSRC to trade on the Exchange. Market representatives of SHFE members can only perform transactions at the request of SHFE members, cannot accept orders from other organizations and cannot trade on their own account. Physical deliveries can only take place in an approved warehouse within the PRC, unlike international exchanges, where delivery can take place worldwide. Moreover, as they are a platform for physical exchanges only (no derivatives are sold) this completely insulates the Chinese aluminium markets. As a consequence, arbitrage with the LME or other markets is practically not possible and the Exchange works in isolation from world markets. Thus an equalization among these markets cannot take place.
(37)
Second, the State interferes in the price setting mechanism in the SHFE given its position both as a seller of primary aluminium and as a purchaser via the State Reserve Bureau and other State Bodies. For example, the Chinese Government enacted a stimulus package aiming at limiting the effects of the economic crisis at the end of 2008 and this package included a scheme for the State Reserves Bureau to buy aluminium from smelters in order to support their operations by artificially increasing domestic demand as the global financial / economic crisis reduced global demand. Those State arranged purchases distorted the prices significantly during the first half of 2009. It is interesting to note in this respect that at the end of the investigation period prices on the Chinese domestic market moved in an opposite direction to prices on world markets.
(38)
The Chinese State described its policy of interference in the aluminium sector in its 12th 5-Year Development Plan for Aluminium (2011-15). The plan states "adjusting tax and export tax rebates and other economic levers, and strictly control the total amount of expansion and exports of primary products". In practice this means that a combination of specific tax schemes is geared to promote the aluminium industry. These tools discourage the exports of primary aluminium from the PRC whilst encouraging the imports and the manufacture of downstream products (such as the product concerned) incorporating aluminium for both the domestic and export markets.
(39)
This plan continues the policy which has existed for many years in previous Plans. Furthermore these plans have been implemented over many years and during the IP several implementing measures were in operation and are described below. These schemes are:
1)
an export duty of 17 % on primary aluminium and aluminium scrap (compared with a 0 % duty on aluminium foil in small rolls);
2)
a VAT rebate of 0 % on primary aluminium (compared with the 15 % rebate on aluminium foil since June 2009);
3)
elimination of the 5 % import duty on metal.
(40)
Thus the combination of these measures is used by the State to restrict exports of primary aluminium, which in turn results in an increased domestic supply and leads to a reduction of its price on the domestic market.
(41)
The large majority of the Chinese aluminium smelters are state-owned. The various industrial plans that clearly influence aluminium production capacity and output, currently in particular the 12th 5 -year plan (2011-2015) for the Aluminium Industry encourages the strategic development of "aluminium deep processing products and to promote aluminium fabrication industry to further extend industrial chain".
(42)
The measures taken by the Chinese State as described above were consequently considered as evidence of underlying State interference in decisions of firms regarding acquisition of raw materials and their production costs. Indeed, the current Chinese system of high export duties and lack of VAT reimbursement for export of primary aluminium, combined with no export taxes and partial VAT reimbursement on exports of the downstream aluminium products such as the product concerned, and State interference in the setting of prices in the SHFE, has essentially lead to a situation where Chinese primary aluminium prices and the prices of downstream aluminium products (also used as raw material in the production of other aluminium products) are the result of State intervention independent from price fluctuations on international markets. This has a direct influence on company decisions when acquiring downstream aluminium raw materials. Prices of aluminium have always been distorted and, except for a very limited period of time when as mentioned above other State distortive priorities appear to have been in play, this has provided an unfair advantage to Chinese producers of aluminium foil.
(43)
Bearing in mind that primary aluminium accounts for ca. 60 % of cost of production of aluminium foil in small rolls this difference is translated into an unfair significant cost advantage for Chinese producers, which for a commodity type product like aluminium foil in small rolls is decisive.
(44)
CeDo Shanghai disputed the findings of the Commission after they were disclosed to them. First, it claimed that some of the Commission's findings are erroneous and inconsistent which negatively affects the overall finding concerning business decisions of firms in the PRC. Specifically it stated that access to the SHFE is not limited to Chinese nationals as it is possible to open accounts with brokers who have the authorization to trade on the SHFE. Overall, the company did not dispute the fact that controlled actions on the side of Chinese State exist, but in its view the purpose of these actions is not to distort prices and secure a low volatility on the market, but rather to prevent speculation and potential mistakes while carrying out transactions. Secondly, the company claimed that there were rather limited price variations and gaps between the SHFE and LME in the IP, including a period where prices in the PRC were even higher than elsewhere. Consequently the cost advantage of the Chinese producers that would exist through depressed prices is minimal, if existing at all. It further explains the reversing price trends at the end of the IP were due to the fact that the Chinese economy was still expanding at the end of 2011 and were not the result of distortions induced by the State. Finally it claimed that the above-mentioned mechanisms or procedures do not have material impact on the company’s decisions with respect to its costs and pricing policies.
(45)
The company's statements do not contradict the Commission's finding that only Chinese traders are allowed to trade on this Exchange. As to the purpose and objective of the State's actions the company's statements are speculative and no evidence has been provided at this stage. Further, it is irrelevant why these regulations and limitations were put in place What is at issue is their overall effect of creating an isolated domestic market for aluminium where price trends do not follow price trends on world markets. In this respect it is also noted that upon disclosure, the Chinese authorities did not comment on this point. As concluded above in recital (43), the distortion on the Chinese aluminium market (minus 9 % price difference in the IP) is significant enough to result in an unfair significant cost advantage to Chinese producers of a commodity type of product such as the product concerned. This cost advantage cannot be explained by any comparative advantage of the Chinese aluminium producers. Finally, all cooperating companies purchased their raw material on the Chinese domestic market on the basis of contracts that are indexed to local aluminium price indices. Thus individual companies' decisions are clearly influenced by the State's actions creating a distorted market for aluminium.
(46)
Blue Diamond explained that SMM prices are not State-ruled prices and SMM is similar to LME as they are public information sources. The Commission did not find that prices were directly set by the State thus this comment is irrelevant. Secondly, the fact that prices are publicly available does not ensure automatically that they are the result of market forces.
1.1.2. Company-specific conclusions concerning Criterion 2 to 5
(47)
The Commission found that CeDo Shanghai did not fulfil Criterion 3 as its repayment of a loan in foreign currency was subject to the approval of the Foreign Exchange Administration which is considered to have a distortive effect on decisions of the company on borrowing and thus its financial situation.
(48)
CeDo Shanghai disputed the Commission's findings concerning Criterion 3. It claimed that the registration with the Foreign Exchange Administration is a country-wide practice which applies to any company which repays borrowings from abroad and it is merely good governance by the Chinese financial authorities to ensure that improper transactions are not used to channel finances out of China. The company further claimed that neither its production costs nor its overall financial situation in any way depend on this approval. Thus CeDo claimed that the Commission's definition of Criterion 3 in this regards is deficient.
(49)
Financing decisions clearly are one of the most important decisions for firms. The Regulation of external debt provided by CeDO clearly puts in place an approval procedure for borrowings originating from outside of China. Thus decisions of firms to take financing from abroad are subject to approval of the State which creates a distortion in their financial situation. The company’s claims thus were rejected.
(50)
Blue Diamond did not meet Criterion 1 for the further reason that it benefits from an extended income tax exemption. It also failed Criterion 2 as it does not have one clear set of basic accounting records audited in line with international accounting standards and which would be applied for all purposes. Finally the company could not demonstrate that it meets Criterion 3 as it uses industrial premises for free, which distorts its costs and financial situation.
(51)
The company disputed some of these findings. It claimed that the tax exemption has no effect on its export prices, the latter being the focus of anti-dumping investigations. It also claimed that it has followed Chinese VAT-rules in its accounting and explained that differing sales and accounting records were the result of contractual conditions and were not a regular practice followed by the company. The company further confirmed that it uses a considerable industrial area for free on the basis of an agreement.
(52)
The comments concerning double invoicing contradicted the explanation and evidence provided during the on-spot investigation. No further evidence was provided concerning double invoicing and how the company's depreciation practice was in line with Chinese VAT rules as claimed by the company. Finally, the company confirmed the findings concerning tax exemptions and free use of industrial estate. It is noted in this regard that the Criteria used for the assessment of MET claims are not all strictly export price-relevant criteria but they are there to determine whether market economy conditions prevail for the producer in respect of the manufacture and sale of the like product concerned. Furthermore, since the company neither claimed individual examination, nor was it selected to be part of the sample, no information about its export prices was requested.
(53)
MET is therefore denied to both companies.
1.2. Individual Treatment (IT)
(54)
Pursuant to Article 2(7)(a) of the basic Regulation, a country-wide duty, if any, is established for countries falling under that Article, except in those cases where companies are able to demonstrate that they meet all criteria set out in Article 9(5) of the basic Regulation. Briefly, and for ease of reference only, these criteria are set out below:
-
In the case of wholly or partly foreign owned firms or joint ventures, exporters are free to repatriate capital and profits;
-
Export prices and quantities, and conditions and terms of sale are freely determined;
-
The majority of the shares belong to private persons. State officials appearing on the Boards of Directors or holding key management positions shall either be in minority or it must be demonstrated that the company is nonetheless sufficiently independent from State interference;
-
Exchange rate conversions are carried out at the market rate; and
-
State interference is not such as to permit circumvention of measures if individual exporters are given different rates of duty.
(55)
All sampled companies and Blue Diamond requested IT. These claims were examined. The investigation showed that all the sampled companies and Blue Diamond fulfilled all the conditions of Article 9(5) of the basic Regulation.
(56)
Thus all sampled exporting producers and Blue Diamond were granted IT.
2. Analogue Country
(57)
According to Article 2(7)(a) of the basic Regulation, normal value for exporting producers not granted MET shall be established on the basis of the domestic prices or constructed normal value in an analogue country.
(58)
In the notice of initiation, the Commission indicated its intention to use the United States of America as an appropriate analogue country for the purpose of establishing normal value for the PRC and invited interested parties to comment on this.
(59)
No substantive comments were received concerning the United States of America (‧USA‧) as a proposed analogue country. None of the interested parties suggested alternative analogue country producers of the like product.
(60)
However there was no co-operation from the producers in the USA although all known producers in the USA were contacted during the investigation. The Commission requested that from producers in other third countries which were mentioned in the complaint such as Mexico and South Africa cooperate, however was no cooperation from these countries either.
(61)
The Commission through its own research tried to identify any additional producers in third countries. Letters and questionnaires were therefore sent to all known producers in other third countries (Turkey, India, South Korea).
(62)
Two Turkish producers came forward showing willingness to cooperate. Ultimately one producer provided a full questionnaire reply and accepted a verification visit at its premises.
(63)
The Commission placed its assessment concerning the appropriateness of Turkey as an analogue country in the non-confidential file for inspection by interested parties. None of the interested parties made comments on the selection of Turkey as the analogue country in the present case.
(64)
It is therefore provisionally concluded that Turkey constitutes an appropriate analogue country in accordance with Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
3. Normal Value
(65)
As none of the companies requesting MET could demonstrate that they fulfil the MET criteria and the other two companies that were selected to be part of the sample did not request MET, the normal value for all Chinese exporting producers was determined, as explained in recital (57) above, on the basis of the prices actually paid or payable or a constructed normal value in Turkey for the like product. Following the choice of the prices paid or payable in the Union, normal value was calculated on the basis of the data verified at the premises of the cooperating Turkish producer listed in recital (14) above.
(66)
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the sales of the like product to independent customers were representative. The sales of the Turkish cooperating producer of the like product were found to be representative compared to the product concerned exported to the Union by the exporting producers included in the sample.
(67)
The Commission subsequently examined whether these sales could be considered as having been made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation. This was done by establishing the proportion of profitable sales to independent customers. The sales transactions were considered profitable where the unit price was equal to or above the cost of production. Cost of production on the Turkish market during the IP was therefore determined.
(68)
For those product types where more than 80 % by volume of sales on the domestic market of the product type were above cost and the weighted average sales price of that type was equal to or above the unit cost of production, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of the actual domestic prices of all sales of the type in question, irrespective of whether those sales were profitable or not.
(69)
Where the volume of profitable sales of a product type represented 80 % or less of the total sales volume of that type, or where the weighted average price of that type was below the unit cost of production, normal value was based on the actual domestic price, which was calculated as a weighted average price of only the profitable domestic sales of that type made during the IP.
(70)
Wherever there were no domestic sales of a particular product type by the cooperating Turkish producer, the normal value was constructed in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation.
(71)
For product types that were not sold on the domestic market by the Turkish cooperating producer but these product types were sold on other markets, a normal value was constructed by adding to the cost of manufacturing of the same product type sold on other markets its SG&A and profit. In case of product types that were not sold by the Turkish cooperating producer at all, a normal value was constructed by adding to the cost of manufacturing of all product types their SG&A and profit.
(72)
Pursuant to Article 2(6) of the basic Regulation, the amounts for SG&A and profit were established on the basis of the actual data pertaining to production and sales in the ordinary course of trade of the like product by the Turkish producer.
4. Export Prices
(73)
The exporting producers made export sales to the Union either directly to independent customers or through related companies located in the Union.
(74)
Where export sales to the Union were made directly to independent customers in the Union, export prices were established on the basis of the prices actually paid or payable for the product concerned in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation.
(75)
Where export sales to the Union were made through related companies located in the Union, export prices were established on the basis of the first resale prices of these related companies to independent customers in the Union, pursuant to Article 2(9) of the basic Regulation. Adjustments were made for all costs incurred between importation and resale including sales, general and administrative expenses and profit. With respect to profit margin, the profit realised by two unrelated importers of the product concerned was used since the actual profit of the related importer was not considered reliable because of the relationship between the exporting producer and the related importer.
5. Comparison
(76)
As Chinese imports were of private label business, comparisons were made only on the basis of sales of private label products by the Turkish cooperating company.
(77)
The comparison between normal value and export price was made on an ex-works basis. For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and the export price, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation. Appropriate adjustments for indirect taxes, freight, insurance, handling, warranty and credit costs were granted in all cases where they were found to be reasonable, accurate and supported by verified evidence. The weight of packaging was disregarded in the comparison.
(78)
Using the PCN-system to classify product types, there was a low degree of matching for all sampled exporting producer. Where no direct matches could be identified, similar types were compared and adjustments were made for differences, such as the packaging types. Where the resembling technique was employed the details were disclosed to the party involved.
6. Dumping Margins
(79)
According to Article 2(11) and (12) of the basic Regulation, the dumping margin for the sampled exporting producers was established based on the comparison of the weighted average normal value with the weighted average export price expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid.
(80)
A weighted average of these three dumping margins was calculated for the non-sampled co-operating companies.
(81)
Given the low degree of co-operation from the PRC (around 60 %), it is considered appropriate that the countrywide dumping margin applicable to all other exporting producers in the PRC should be based on the most dumped transactions of the cooperating exporters.
(82)
The provisional dumping margins thus established, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are as follows:
Table 1
Dumping margins
Company Name
Status
Dumping margin
CeDo Shanghai Co. Ltd.
IT
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
IT
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
IT
28,6 %
Other co-operating companies
35,2 %
Countrywide dumping margin
43,4 %
E. INJURY
1. Union Production and Union Industry
(83)
In the Union, there are 31 producers or groups of producers of the like product, most of them relatively small. They will hereafter be referred to as ‧Union industry‧ within the meaning of Articles 4(1) and 5(4) of the basic Regulation. The complainant, Eurométaux, acted on behalf of seven producers whose collective output, during the IP, amounted to ca. 50 % of the total Union production of certain aluminium foil in rolls. However, it should be noted that the data submitted by the complainant, as checked with other available sources, covered all known companies producing and selling the product concerned on the Union market. On that basis, the total Union production of the like product was estimated to amount to 91 000 tonnes in the IP. Given that, through the complainant, information was collected or available from all known companies producing and selling the product concerned on the Union market, such information will be used as macroeconomic indicators in this investigation.
2. Union Consumption
(84)
Union consumption was established on the basis of the sales volume on the Union market by the Union industry plus imports to the Union market. This data was supplied by the complainant and was made available to all interested parties. The data supplied for Union producers was crosschecked to the data received by the Commission during the standing and sampling exercises. Import data for the product concerned for both the country concerned and third countries was crosschecked to the COMEXT data available on Eurostat. The complainant pointed out that its figures for sales on the Union market contained certain volumes produced in the PRC already included in the import figures. A deduction was therefore made to the sales volume of certain non-sampled producers in the EU which also imported from the PRC. This deduction prevented double counting of these sales volumes in the total consumption.
(85)
On this basis the Union consumption was found to have developed as follows:
Table 1
Consumption in the EU (tonnes)
2008
2009
2010
IP
Total import
4 600
7 600
10 300
14 300
Union production sold on the Union market
91 000
91 500
87 700
82 456
Total consumption
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Total consumption on the EU market only fluctuated slightly over the period considered. The reason for this stability is that the EU market for the product concerned is mature and, being a product generally used for household purposes, it was not subject to fluctuation despite the economic crisis.
3. Imports from the Country Concerned
3.1. Volumes and market share
(87)
Import volumes were obtained from the complainant who adjusted the Eurostat statistical data on the basis of its market knowledge. This adjustment was necessary because the CN code statistics contain imports which are not the product concerned. The adjustment was based on knowledge of exports to the EU market from the various exporting countries and the import price which would indicate whether the import was the product concerned or not. The detailed figures and methodology were made available to interested parties at Annex 3 of the complaint. On that basis, imports into the Union from the PRC developed as follows during the period considered:
Table 2
Imports from the PRC
2008
2009
2010
IP
Imports from the PRC (tonnes)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Market share
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Source: Complainant
(88)
Following the anti-dumping investigation on the main raw material and upstream product (aluminium foil in jumbo reels), which resulted in the imposition of duties in 2009 on Chinese producers, import volumes from the PRC increased substantially. The volume of imports of the product concerned increased by more than 200 % over the period considered.
(89)
The market share held by Chinese exporting producers shows the same increasing trend of the imports over the period considered, passing from 4,5 % in 2008 to 13,4 % during the IP.
3.2. Prices of dumped imports and price undercutting
(90)
Average prices of imports from the PRC developed as follows:
Table 3
Prices of imports from the PRC
2008
2009
2010
IP
Average CIF price in EUR/tonnes
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Source: Eurostat
(91)
It should be stated that Chinese import prices follow, to a large extent, Chinese raw material prices (mainly aluminium alloys). However, import prices fell by 3 % in the IP as compared to 2010 at a time when raw material prices increased by around 4 % (see table below).
Table 4
Development of average Chinese aluminium prices
2008
2009
2010
IP
SHFE monthly spot weighted average price per tonne (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Source: Shanghai Futures Exchange (SHFE) excluding VAT
(92)
As all known Chinese imports were of private label business, undercutting (and underselling) comparisons were made on the basis of Union industry sales of private label products only.
(93)
In order to determine price undercutting during the IP, the weighted average sales prices per product type of the sampled Union producers charged to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level, were compared to the corresponding weighted average prices of the imports from the cooperating Chinese producers to the first independent customer on the Union market, established on a CIF basis, with appropriate adjustments for the existing customs duties and post-importation costs.
(94)
The price comparison was made on a type-by-type basis for transactions at the same level of trade, duly adjusted where necessary, and after deduction of rebates and discounts. The result of the comparison, when expressed as a percentage of the sampled Union producers' turnover during the IP, showed a weighted average undercutting margin of 10,0 % by the Chinese exporting producers.
4. Economic Situation of the Union Industry
4.1. Preliminary remarks
(95)
Pursuant to Article 3(5) of the basic Regulation, the Commission examined all relevant economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry.
(96)
The macroeconomic indicators (production, capacity, capacity utilization, sales volume and market share) were assessed at the level of the whole Union industry. The assessment was based on the information provided by the complainant, cross-checked with data provided by the cooperating Union producers.
(97)
The analysis of microeconomic indicators (average unit prices, employment, wages, productivity, stocks, profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital) was carried out at the level of the sampled Union producers. The assessment was based on their information, duly verified.
4.2. Macro-economic indicators
4.2.1. Production, production capacity and capacity utilisation
Table 5
Total Union production, production capacity and capacity utilisation
2008
2009
2010
IP
Production volume (tonnes)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Production capacity (tonnes)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Capacity utilisation
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
The table above shows that production decreased over the period considered despite consumption remaining stable throughout the same period. Although the production capacity remained moderately stable over the period considered, the capacity utilisation followed the same declining trend of the production.
4.2.2. Sales volume and market share
Table 6
Sales volume and market share
2008
2009
2010
IP
Sales volume on the EU market (tonnes)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Market share
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
The Union industry sales volume decreased by 9 % over the period considered and its market share continuously dropped from 95,2 % in 2008 to 85,2 % during the IP.
4.2.3. Growth
(100)
The drop in EU sales volumes and market share of the Union industry over the period considered should be seen in the context of stable consumption over the same period, as described in recital (85).
4.3. Data of the sampled Union producers (micro-economic indicators)
4.3.1. Average unit prices in the Union and cost of production
Table 7
Sales prices
2008
2009
2010
IP
Unit price in EU to unrelated customers
(Euro per tonne)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
The trend of the average sales prices (including branded and non-branded products) shows a decrease of 2 % over the period considered. However, sales prices were not considered to be a reliable indicator of injury because they were largely affected by the prices of raw materials (mainly aluminium) which showed a similar trend over the period considered. Overall, prices in 2010 and the IP were suppressed due to the undercutting described in recital (94) above.
4.3.2. Employment, productivity and wages
Table 8
Employment, productivity and wages
2008
2009
2010
IP
Number of employees
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Productivity (unit/employee)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Wages per employee
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
The number of employees decreased by 6 % over the period considered, although wages per employee increased slightly. In addition the decrease of employees did not lead to an increase in productivity as the loss in sales volumes, as described in recital (99) above, was even stronger. Indeed, the productivity of the Union industry workforce, measured as output per person employed per year, decreased slightly over the period considered. It reached its lowest level in 2009, after which it started to recover in the 2010, without reaching the initial levels. In the IP the productivity returned to the 2009 lowest level.
4.3.3. Stocks
Table 9
Stocks
2008
2009
2010
IP
Closing stock
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Closing stock as percentage of production
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Although the sampled companies of the Union industry maintained their stocks at a low level using a production to order system, some common products were kept in stock. The stock level increased significantly both in absolute terms and as percentage of production. Over the period concerned, the end of year stock level increased from 6,7 % to 9,1 %.
4.3.4. Profitability, cash flow, investments, return on investments and ability to raise capital
Table 10
Profitability
2008
2009
2010
IP
Profitability of EU sales (% of net sales)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Profitability of the Union industry was established by expressing the pre-tax net profit of the sales of the like product as a percentage of the turnover of these sales. The profitability thus calculated reached its highest level in 2009 due to decreased purchase costs of the main raw material item (i.e. aluminium). Profit fell from 2009 onwards reaching 0,7 % in the IP. These profitability figures cover all segments of the market, including the relatively profitable branded segment which was to a much lesser extent subject to competition from the low priced Chinese imports. Indeed, the private label segment alone was substantially loss-making in the IP.
(105)
Ability to raise capital was not mentioned as a significant problem by the Union industry.
Table 11
Cash flow, investments and return on investment (ROI)
2008
2009
2010
IP
Cash Flow
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investments (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Return on Investment
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
The trend in cash flow, which is the ability of the industry to self-finance its activities, as well as return on investment, followed a similar negative trend as the return on turnover.
(107)
In 2008 an EU producer invested in extra storage facilities. In the other years of the period considered, no major investments were identified in respect of the sampled companies of the Union industry.
4.3.5. Magnitude of the actual dumping margin
(108)
The dumping margins are specified above in the dumping section. All margins established are significantly above the de minimis level. Furthermore, given the volume and the prices of dumped imports from the PRC the impact on the EU market of the actual margin of dumping cannot be considered negligible.
5. Conclusion on Injury
(109)
The investigation showed that many of the injury indicators pertaining to the economic situation of the Union industry deteriorated or did not develop in line with consumption during the period considered. This observation particularly applies to the period from 2010 up to the end of the IP.
(110)
Over the period considered, in the context of a stable consumption, volume of imports from the PRC increased steadily and significantly. At the same time, the Union industry sales volume decreased overall by 9 % and its market share dropped by around 10 percentage points. Also the Union industry's stock volume increased significantly, indicating its inability to sell the product. The low-priced dumped imports increased steadily over the period considered and undercut the prices of the Union industry significantly in the IP.
(111)
Furthermore, the injury indicators related to the financial performance of the Union industry, such as cash flow and profitability were seriously affected in 2010 and the IP.
(112)
In the light of the foregoing, it is concluded that the Union industry suffered material injury within the meaning of Article 3(5) of the basic Regulation.
F. CAUSATION
1. Introduction
(113)
In accordance with Article 3(6) and 3(7) of the basic Regulation, it was examined whether the dumped imports originating in the PRC have caused injury to the Union industry to a degree that enables it to be classified as material. Known factors other than the dumped imports, which might have injured the Union industry, were examined to ensure that any injury caused by those other factors was not attributed to the dumped imports.
2. Effect of the Dumped Imports
(114)
At the end of 2009 anti-dumping duties were imposed on jumbo reels of aluminium foil originating in the PRC. From this date imports of the product concerned (the downstream product) increased rapidly. These increases coincide with a deterioration of the situation of the Union industry.
(115)
The investigation showed that the Union consumption remained stable over the period considered, while the volume of dumped imports from the PRC increased dramatically by over 200 %. The market share of these imports also increased from 4,5 % in 2008 to 13,4 % in the IP (i.e. by around 9 percentage points). At the same time, sales volume of the Union industry decreased by 9 % and market share dropped also by 9 percentage points, from 95,2 % in 2008 to 85,2 % in the IP.
(116)
With regard to the price pressure, it should be highlighted that the Chinese exporting producers undercut the Union industry in the IP. The price pressure at increasing volumes allowed the Chinese exporting producers to win contracts with major customers (retailers and wholesalers). For contracts maintained the Union industry had to forego price increases which it needed to offset increases in aluminium prices. Undercutting in the IP was around 10 % and in that year the Union industry raised average prices by 3 % to reflect increased raw material costs, whereas the Chinese exporting producers reduced their prices on the EU market by around 3 % (see Table 3). This resulted in a significant deterioration in profitability of the Union industry.
(117)
Based on the above it is concluded that the large increase of the dumped imports from the PRC at prices undercutting those of the Union industry have had a determining role in the material injury suffered by the Union industry, which is reflected in particular in its poor financial situation, in the drop in sales volume and in market share and in the deterioration of many of the injury indicators.
3. Effect of Other Factors
3.1. Imports from third countries
(118)
The volume of imports from other third countries during the period considered is shown in the table below. The quantity and price trends were supplied from the complainant based on Eurostat data.
Table 12
Imports from third countries
2008
2009
2010
IP
Imports from third countries
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Market share
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Imports from third countries (mainly India, Russia, Taiwan and Turkey) increased by 300 % over the period considered. However, the total EU market share of these imports still remains marginal. Therefore, they cannot have contributed to the injury suffered by the Union industry during the IP.
3.2. Export volumes and prices
(120)
The volume of exports of the sampled Union producers during the period considered is shown in the table below. The quantity and price trends are verified figures from the sampled producers.
Table 13
Exports of the Sampled Union Producers
2008
2009
2010
IP
EU Export volume
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Exports as percentage of production
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Export Prices
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
The sampled producers' export volumes were not significant over the period considered, never representing more than 2 % of the produced volumes. They followed a trend similar to that of the sales volumes in the European market. In view of their limited volumes, the development of exports of the Union industry did not contribute to the material injury suffered.
3.3. The impact of the economic crisis
(122)
The economic crisis did not produce any contraction of the Union consumption during the period considered. As could be expected for non-luxury household products, the financial crisis had no impact on consumption of AHF which remains a very stable product in the food processing and packaging industry. Thus, the economic crisis did not contribute to the injury suffered by the Union industry during the IP.
3.4. Competition on the Union market
(123)
Competition on the Union market is strong bearing in mind that the Union industry is quite diverse (there are over 30 producers) and that one of their main customers is the powerful retail sector.
(124)
Over many years the major European Union retailers have developed their own brands (private labels) which in respect of AHF has gradually reduced the volume of sales of the producers own brands. This has been detrimental to the Union industry producers which have suffered falls in sales of the more profitable branded segment and forced them into greater competition with each other in the increasing private label segment.
(125)
However, this development has been a gradual process over many years and the investigation has shown that the private label business has only increased from 83 % to 84 % from 2010 to the IP. Therefore although this increase will have had a small impact on the EU producers it does not explain the magnitude of the injurious trends experienced by them.
3.5. Development of the Union industry cost of production
(126)
It was argued by interested parties that fluctuations in the cost of production, mainly the aluminium price, contributed to the injury.
(127)
The cost of production of AHF is closely linked to the price development of aluminium the main raw material used to produce this product. The LME is the worldwide benchmark for aluminium prices.
Table 14
Development of LME average aluminium prices
2008
2009
2010
IP
LME cash average price per tonne in USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Source: LME
(128)
The development seen above resulted from the financial crisis which began around October 2008. Aluminium prices fell on reduced demand and recovered to some extent by the end of the IP. However, the AHF industry normally sets its prices on an LME benchmark basis plus a margin to cover transformation costs and profit. This means that under normal circumstances fluctuations in the LME benchmark do not have a big impact on the situation of the AHF industry as prices of the finished products move in line with LME prices. In fact the Union industry has always existed in an environment of fluctuating aluminium prices.
(129)
It was also argued that the Union industry has inefficient equipment which contributed to the injury. It must be said that the investigation did not support this view and that in fact EU and Chinese transformation costs as a whole were quite similar. Furthermore any such inefficiency would mean that Union industry profitability would have been low for many years and this kind of claim does not explain the loss of market share, sales volume and profitability which occurred from 2009 to the IP.
(130)
In view of the above, the fluctuating aluminium prices or the alleged lack of production efficiency cannot be considered a cause of the injury suffered by the Union industry.
3.6. Overcapacity
(131)
As mentioned above the capacity utilisation of the European producers was relatively low over the period considered. However, as the Union producers are able to use the same machinery for rewinding other products (such as cling film) the capacity utilisation figures are not considered to be a major causation factor. Also the capacity utilisation figures were already quite low in 2008 and 2009 when profitability rates and the situation of the industry in general were satisfactory.
(132)
It was therefore concluded that overcapacity was not a substantial cause of the injury suffered by the EU producers.
4. Conclusion on Causation
(133)
The above analysis demonstrated that there was a substantial increase in the volume and market share of the dumped imports originating in the PRC particularly in 2010 and the IP. It was found that these imports undercut the prices charged by the Union industry on the Union market during the IP.
(134)
This increase in volume and market share of the low-priced dumped imports from the PRC coincided with the negative development in the economic situation of the Union industry. This situation worsened in the IP, when the Union industry continued to lose market share and profitability and other financial indicators such as cash flow and return on investments reached their lowest levels.
(135)
The analysis of the other known factors, including the economic crisis, showed that any negative impact of these factors cannot be such as to break the causal link established between the dumped imports from the PRC and the injury suffered by the Union industry.
(136)
Based on the above analysis, which has properly distinguished and separated the effects of all known factors on the situation of the Union industry from the injurious effects of the dumped exports, it is provisionally concluded that the dumped exports from the PRC have caused material injury to the Union industry within the meaning of Article 3(6) of the basic Regulation.
G. UNION INTEREST
1. Preliminary Remarks
(137)
In accordance with Article 21 of the basic Regulation, the Commission examined whether, despite the provisional conclusion on injurious dumping, compelling reasons existed for concluding that it is not in the Union interest to adopt measures in this particular case. The analysis of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved, including those of the Union industry, importers/wholesalers and retailers of the product concerned.
2. Interest of the Union Industry
(138)
The Union industry has suffered material injury caused by the dumped imports from the PRC. It is recalled that many of the injury indicators showed a negative trend during the period considered. In the absence of measures, a further deterioration in the Union industry's situation appears unavoidable. The situation of the Union industry deteriorated rapidly following the imposition of anti-dumping measures on the upstream product (aluminium foil in jumbo reels) in 2009. As the same structural problems in the Chinese aluminium sector already observed during that investigation continue to exist on the market, the Union industry argued that it too should be protected from unfair competition.
(139)
It is expected that the imposition of provisional anti-dumping duties will restore effective trade conditions on the Union market, allowing the Union industry to align the prices of the product investigated to reflect the costs of the various components and the market conditions. It can also be expected that the imposition of provisional measures would enable the Union industry to regain at least part of the market share lost during the period considered, with a further positive impact on its profitability and overall financial situation.
(140)
Should measures not be imposed, further losses in market share could be expected and the Union industry would remain loss-making, notably in the private label sector. This would be unsustainable in the medium to long-term. In view of the decreasing trend in profitability and of other financial indicators such as cash flow and return on investments, it can be expected that most Union producers would be unable to remain competitive on the market, should measures not be imposed.
(141)
Furthermore the Union industry supplies its customers (mainly retailers and wholesalers) with other food processing and packaging products such as cling film and paper products. Some of these products are produced on the same rewinding equipment as is used for the product concerned. The product concerned is a major segment of the portfolio of products sold by the various Union industry companies to the extent that for some it represents more than 50 % of turnover. If the situation of the product concerned deteriorates further this would jeopardise the Union production of the other products too.
(142)
It is therefore provisionally concluded that the imposition of anti-dumping duties would be in the interest of the Union industry.
3. Interest of Importers/Wholesalers
(143)
As regards importers, a large proportion of imports of the product concerned, estimated at around 50 % during the IP, are made by two large players on the European market which source their products in the PRC.
(144)
One of those importers is related to a sampled co-operating exporting producer (CeDo Shanghai). The CeDo Group has developed a dual sourcing strategy whereby the foil it sells on the Union market is produced in both the PRC and the Union. The Group pointed out that anti-dumping measures would threaten this strategy and reduce its profitability. However, the measures proposed are not directed at any particular company but are designed to restore fair trade on the Union market.
(145)
It is not known to the investigation if the other large importer (Quickpack) is related to any of its Chinese suppliers. This is because, although it has been invited to participate in the investigation it has opted not to cooperate. Therefore, the impact of any duties, of the level proposed, on its business is not clear.
(146)
Of the remaining importers only two cooperated in this investigation by responding to the questionnaire. Their replies represent around 6 % of total imports from the PRC. These companies claimed that they may be forced to exit the foil market if an anti-dumping duty were imposed, however, other products represented over 80 % of their turnover because these two companies imported many other products in the food and household goods sector.
(147)
A further importer/producer (Terinex Ltd) did not supply a questionnaire response but supplied its opinion based on the UK market. Terinex Ltd explained that its sourcing from the PRC undercut its own production but that as a small player on the market it did not consider that its imports were injurious to the Union industry. However, if all imports from the PRC are taken into account (recital (87) onwards) then as explained at recital (114) onwards, it is clear that the imports from the PRC are a major cause of the injury suffered by the Union industry. As the turnover of the product concerned is relatively small in relation to the total companies' activities the imposition of measures is not likely to have a severe impact on its total profits.
(148)
In respect of the importing sector in general (whether related or not) it cannot be excluded that the imposition of measures would negatively affect this sector because a duty is likely to make imports less attractive and the Union industry would probably be able to win back some orders/contracts to the detriment of the importing sector. Nevertheless, this would be on the basis of a restoration of fair competition and the impact on the importing sector as a whole would not be disproportionate.
(149)
On the basis of the above, it is provisionally concluded that the impact on importers would not be as such that the measures have to be considered to be against the overall Union interest.
4. Interest of Retailers
(150)
Six retailers co-operated in the investigation. These retailers can be considered representative in view of their wide spread of geographic location in the European Union as well as their differing size in terms of turnover. All of them oppose the imposition of any measures on the grounds that those will impose extra costs on their businesses and that measures would restrict their choice of suppliers.
(151)
However, it is very clear from their responses that the product under investigation is a tiny part of these retailers' turnover (in any case less than 1 %) and any anti-dumping measure would have little or no impact on their turnover or profits.
5. Interest of Consumers
(152)
The Commission contacted one association of consumers which replied that it was not interested in cooperating in the investigation. No other consumers’ association made itself known.
(153)
The impact of anti-dumping duties on consumers is likely to be very marginal since AHF forms a very low percentage of a consumer's weekly budget. Furthermore it is expected that any increase in AHF prices at retail level caused by the imposition of duties would be either very marginal or non-existent.
6. Conclusion on Union Interest
(154)
In view of the above, it is provisionally concluded that based on the information available concerning the Union interest, there are no compelling reasons against the imposition of provisional measures on imports of the product concerned originating in the PRC.
H. PROPOSAL FOR PROVISIONAL ANTI-DUMPING MEASURES
1. Injury Elimination Level
(155)
In view of the conclusions reached with regard to dumping, injury, causation and Union interest, provisional anti-dumping measures should be imposed in order to prevent further injury being caused to the Union industry by the dumped imports.
(156)
For the purpose of determining the level of these measures, account was taken of the dumping margins found and the amount of duty necessary to eliminate the injury sustained by the Union industry, without exceeding the dumping margins found.
(157)
When calculating the amount of duty necessary to remove the effects of the injurious dumping, it was considered that any measures should allow the Union industry to cover its costs of production and to obtain a profit before tax that could be reasonably achieved by an industry of this type in the sector under normal conditions of competition, i.e. in the absence of dumped imports, on sales of the like product in the Union.
(158)
In previous investigations involving AHF (jumbo reels) the margin of normal profit was set at 5 % on the basis described above. The complainant claimed that 6 % would be a reasonable profit margin, for the industry, in the absence of injurious dumping. However, it failed to duly substantiate this claim and therefore, in the absence of other comments in this regard, it is considered appropriate to resort to the 5 % profit margin established in the previous investigation. It is thus provisionally considered that a profit margin of 5 % of turnover could be regarded as an appropriate figure which the Union industry could have expected to obtain in the absence of injurious dumping. On this basis, a non-injurious price was calculated for the Union industry for the like product. The non-injurious price was obtained by subtracting from the EU sales prices the actual profit achieved during the IP and replacing it by the above mentioned profit margin.
(159)
The necessary price increase was then determined on the basis of a comparison of the weighted average import price of the cooperating exporting producers in the PRC, as established for the price undercutting calculations, with the non-injurious price of the products sold by the Union industry on the Union market during the IP. Any difference resulting from this comparison was then expressed as a percentage of the average total CIF import value.
2. Provisional Measures
(160)
In the light of the foregoing, it is considered that, in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, provisional anti-dumping measures should be imposed in respect of imports originating in the PRC at the level of the lower of the dumping and the injury margins, in accordance with the lesser duty rule.
(161)
On the basis of the above, the anti-dumping duty rates have been established by comparing the injury elimination margins and the dumping margins. Consequently, the proposed anti-dumping duty rates are as follows:
Proposed provisional anti-dumping duties
Company Name
Dumping margin
Injury margin
Provisional Duty
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Other co-operating companies
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Countrywide dumping margin
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the present investigation. Therefore, they reflect the situation found during that investigation with respect to these companies. These duty rates (as opposed to the country-wide duty applicable to ‘all other companies’) are thus exclusively applicable to imports of products originating in the PRC and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
(163)
Any claim requesting the application of these individual company anti-dumping duty rates (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (4) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company’s activities linked to production, domestic and export sales associated with, for example, that name change or that change in the production and sales entities. If appropriate, the Regulation will accordingly be amended by updating the list of companies benefiting from individual duty rates.
I. FINAL PROVISION
(164)
In the interest of sound administration, a period should be fixed within which the interested parties which made themselves known within the time limit specified in the notice of initiation may make their views known in writing and request a hearing. Furthermore, it should be stated that the findings concerning the imposition of duties made for the purposes of this Regulation are provisional and may have to be reconsidered for the purpose of any definitive measures,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A provisional anti-dumping duty is hereby imposed on imports of aluminium foil of a thickness of 0,007 mm or more but less than 0,021 mm, not backed, not further worked than rolled but whether or not embossed, in low weight rolls of a weight not exceeding 10 kg, currently falling within CN codes ex 7607 11 11 and ex 7607 19 10 (TARIC codes 7607111110 and 7607191010) and originating in the People’s Republic of China.
2. The rate of the provisional anti-dumping duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and manufactured by the companies listed below, shall be as follows:
Company
Duty (%)
TARIC additional code
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
All other companies
35,4 %
B999
3. The release for free circulation in the Union of the product referred to in paragraph 1 shall be subject to the provision of a security, equivalent to the amount of the provisional duty.
4. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
1. Without prejudice to Article 20 of Regulation (EC) No 1225/2009, interested parties may request disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which this Regulation was adopted, make their views known in writing and apply to be heard orally by the Commission within one month of the date of entry into force of this Regulation.
2. Pursuant to Article 21(4) of Regulation (EC) No 1225/2009, the parties concerned may comment on the application of this Regulation within one month of the date of its entry into force.
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Article 1 of this Regulation shall apply for a period of six months.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 17 September 2012.