РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 10 юни 2010 година
относно указания за изчисляване на земните запаси от въглерод за целите на приложение V към Директива 2009/28/ЕО
(нотифицирано под номер C(2010) 3751)
(2010/335/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО (1), и по-специално приложение V, част В, точка 10 към цитираната директива,
като има предвид, че:
(1)
В Директива 2009/28/ЕО са формулирани правилата за изчисляване на въздействието върху емисиите на парникови газове на транспортните биогорива, другите течни горива от биомаса и на съответните използвани за сравнение минерални горива (biofuels, bioliquids and their fossil fuel comparators), при които се вземат под внимание и емисиите, произтичащи от изменения на земните въглеродни запаси, причинени от промени в земеползването. В Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 1998 г. относно качеството на бензиновите и дизеловите горива и за изменение на Директива 93/12/ЕИО на Съвета (2) също са включени съответни правила, специално по отношение на биогоривата.
(2)
Комисията следва да съобрази своите указания за изчисляване на земните въглеродни запаси с публикуваните в 2006 г. Указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове. Тези указания се отнасят за националните инвентаризации на емисиите на парникови газове и не са формулирани по начин, подходящ за непосредствено прилагане от стопанските оператори. Ето защо, уместно е в случаите, когато в цитираните Указания на IPCC липсва необходимата информация във връзка с производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса или няма препратка към такава информация, да се ползват други научни източници на данни.
(3)
При изчисляването на въглеродните запаси в органичните вещества в почвата е уместно да се вземат предвид климатът, типът почва, растителната покривка, стопанисването на земята и въглеродните притоци към почвата. По отношение на минералните почви, методиката „Ниво 1“ на IPCC за органичния въглерод в почвата (IPCC Tier 1 methodology for soil organic carbon) представлява подходящ за използване метод за разглежданата тук цел, тъй като обхваща цялата глобална повърхност. Що се отнася до органичните почви, методиката е насочена по-специално към отчитане на загубите на въглерод в резултат на дренирането на почвата, като при това се разглеждат само годишните загуби на въглерод. Тъй като дренирането на почвата води до големи загуби на въглеродни запаси, които не могат да се компенсират от намалението на емисии на парникови газове при използването на транспортни биогорива или други течни горива от биомаса, и тъй като използването на дрениране на торфенисти почви е забранено съгласно формулираните в Директива 2009/28/ЕО критерии за устойчиво развито производство на такива горива, достатъчно е да бъдат формулирани общи правила за определяне на съдържанието на органичен въглерод в почвите и за загубите на въглерод от органичните почви.
(4)
За изчисляването на въглеродните запаси в живата биомаса и мъртвата органична материя е подходящо да се използва подход с ниска степен на сложност, съответстващ на методиката „Ниво 1“ на IPCC за растителност (IPCC Tier 1 methodology for vegetation). В съответствие с тази методика разумно е да се приеме, че целият въглероден запас в живата биомаса и мъртвата органична материя се губи от земята при нейната конверсия. Обикновено запасът в мъртвата органична материя е от малко значение при конверсия на земя с цел отглеждане на култури за производството на транспортни биогорива и други течни горива от биомаса, но следва да се отчита поне във връзка с конверсията на гори.
(5)
При изчисляване на въздействието на конверсията на земи върху емисиите на парникови газове стопанските оператори следва да могат да използват действителните стойности на въглеродните запаси, свързани със съответното земеползване преди и след конверсията. Също така те трябва да могат да използват и стандартни стойности, следователно уместно е такива стойности да бъдат посочени в настоящите указания. От друга страна, обаче, не е необходимо да се посочват стандартни стойности за малко вероятни комбинации от климат и тип почва.
(6)
В приложение V към Директива 2009/28/ЕО е формулиран методът за изчисляване на въздействията върху емисиите на парникови газове, както и правила за изчисляване на годишните емисии в резултат от изменения на въглеродните запаси, дължащи се на промени в земеползването. С приложените към настоящото решение указания се определят правила за изчисляване на земните въглеродни запаси, които допълват правилата, формулирани в приложение V,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Указанията за изчисляване на земните въглеродни запаси, за целите съгласно приложение V към Директива 2009/28/ЕО, са формулирани в приложението към настоящото решение.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 10 юни 2010 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 10. júna 2010
o usmerneniach na výpočet zásob uhlíka v pôde na účely prílohy V k smernici 2009/28/ES
[oznámené pod číslom K(2010) 3751]
(2010/335/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a najmä na jej prílohu V časť C bod 10,
keďže:
(1)
V smernici 2009/28/ES sa ustanovujú pravidlá výpočtu vplyvu biopalív, biokvapalín a porovnateľných fosílnych palív na množstvo skleníkových plynov, v ktorých sa berú do úvahy emisie zo zmien zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1998/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúca sa kvality benzínu a naftových palív, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS (2), zahŕňa zodpovedajúce pravidlá, pokiaľ ide o biopalivá.
(2)
Komisia by mala vypracovať svoje usmernenia na výpočet zásob uhlíka v pôde na základe usmernení pre vnútroštátne súpisy skleníkových plynov Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (Intergovernmental Panel of Climate Change - IPCC) z roku 2006. Tieto usmernenia boli určené pre vnútroštátne súpisy skleníkových plynov a nie sú vyjadrené v takej forme, ktorú by hospodárske subjekty mohli ihneď uplatňovať. V prípadoch, kde v usmerneniach IPCC pre vnútroštátne súpisy skleníkových plynov chýbajú potrebné informácie na účely výroby biopalív a biokvapalín, alebo ak také informácie nie sú k dispozícii, je vhodné čerpať z iných vedeckých zdrojov údajov.
(3)
Na účely výpočtu zásob uhlíka v organickej hmote pôdy je vhodné vziať do úvahy podnebie, pôdny typ, pôdny pokryv, hospodárenie na pôde a vstupy. V prípade minerálnych pôd je vhodnou metódou, ktorú je možné použiť na tento účel, metodika IPCC úrovne 1 na výpočet organického uhlíka v pôde, pretože sa vzťahuje na celosvetovú úroveň. Pokiaľ ide o organické pôdy, metodika IPCC sa zameriava najmä na úbytok uhlíka v dôsledku odvodňovania pôdy a zaoberá sa ním len prostredníctvom ročných strát. Keďže odvodňovanie pôdy má zvyčajne za následok vysoký úbytok zásob uhlíka, ktorý nie je možné kompenzovať úsporou emisií skleníkových plynov z biopalív alebo biokvapalín, a pretože vysušovanie rašelinísk je zakázané na základe kritérií udržateľnosti ustanovených smernicou 2009/28/ES, je postačujúce ustanoviť všeobecné pravidlá na stanovovanie organického uhlíka v pôde alebo úbytkov uhlíka v organických pôdach.
(4)
Vhodnou metódou na účely výpočtu zásob uhlíka v živej biomase a v mŕtvej organickej hmote by mohol byť jednoduchý prístup zodpovedajúci metodike IPCC úrovne 1 týkajúcej sa vegetácie. V súlade s touto metodikou je odôvodnené predpokladať, že po premene pôdy sa všetky zásoby uhlíka v živej biomase a v mŕtvej organickej hmote z pôdy strácajú. Mŕtva organická hmota zvyčajne nemá veľký význam v premene pôdy na účely zakladania plodín na výrobu biopalív a biokvapalín, ale mala by sa brať do úvahy aspoň v prípade uzavretých lesov.
(5)
Pri výpočte vplyvu emisií skleníkových plynov z premeny využívania pôdy by hospodárske subjekty mali mať možnosť použiť skutočné hodnoty zásob uhlíka spojených s referenčným využívaním pôdy a s využívaním pôdy po premene. Tiež by mali mať možnosť použiť štandardné hodnoty a bolo by vhodné, aby im ich poskytli tieto usmernenia. Nie je však potrebné uvádzať štandardné hodnoty pre nepravdepodobné kombinácie podnebí a pôdnych typov.
(6)
V prílohe V k smernici 2009/28/ES sa ustanovuje metóda výpočtu vplyvov skleníkových plynov a sú v nej obsiahnuté aj pravidlá výpočtu množstva emisií na rok, ktoré vznikajú pri zmenách zásob uhlíka spôsobených zmenou využívania pôdy. V usmerneniach, ktoré tvoria prílohu k tomuto rozhodnutiu, sa ustanovujú pravidlá na výpočet zásob uhlíka v pôde, ktorými sa dopĺňajú pravidlá ustanovené v prílohe V,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Usmernenia na výpočet zásob uhlíka v pôde na účely prílohy V k smernici 2009/28/ES sa ustanovujú v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 10. júna 2010