РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 8 февруари 2012 година
относно държавна помощ SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 и ex CP 194/09), приведена в действие от Швеция в полза на Hammar Nordic Plugg AB
(нотифицирано под номер C(2012) 546)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/293/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз („Договорът“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 26 май 2009 г., заведено на 16 юни 2009 г., Комисията получи жалба относно отпускане на предполагаема държавна помощ на Hammar Nordic Plugg AB чрез продажбата на имот, който е публична собственост, от община Vänersborg под пазарната цена.
(2)
На 27 октомври 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до националните органи. Швеция отговори с писмо на 30 ноември 2009 г., заведено на същата дата.
(3)
На 9 март 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация и Швеция отговори с писмо от 20 април 2010 г.
(4)
На 11 май 2010 г. Комисията получи информация, предоставена от Chips AB.
(5)
С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията уведоми Швеция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) („ДФЕС“), по отношение на помощта. Решението на Комисията да открие процедура („решението за откриване на процедура“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на помощта.
(6)
С писмо от 23 ноември 2010 г. Швеция поиска удължаване на крайния срок за представяне на мнения относно решението за откриване на процедура.
(7)
С писма от 15 и 17 декември 2010 г. шведските органи представиха своите мнения на Комисията. Hammar Nordic Plugg AB представи своето мнение на Комисията с писмо от 22 януари 2011 г.
(8)
На 1 февруари 2011 г. Комисията изпрати коментарите на Hammar Nordic Plugg AB на шведските органи за мнение.
(9)
На 1 юни 2011 г. Комисията изпрати допълнително искане за информация, на което Швеция отговори с писмо от 29 юни 2011 г. и изпрати допълнителни разяснения по електронна поща на 12 септември и на 30 септември 2011 г.
(10)
На 6 юни 2011 г. Комисията изпрати въпросник на Chips AB, на който дружеството не отговори пряко. Част от информацията обаче бе предоставена от Chips AB на шведските органи, които я включиха в посочените по-горе коментари от 12 септември 2011 г.
(11)
На 19 октомври 2011 г. се състоя среща между службите на Комисията и представители на Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
С електронна поща от 3 ноември 2011 г. Hammar Nordic Plugg AB предостави допълнителна информация на Комисията. На 4 ноември 2011 г. Комисията препрати тази информация на шведските органи за коментар. На 28 ноември 2011 г. Швеция потвърди, че органите нямат коментари.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Получателите и заинтересованите страни
(13)
Получател на помощта е Hammar Nordic Plugg AB („Hammar“). Това е дружество с ограничена отговорност, чиято дейност се състои от отдаване под наем на помещения и управление на недвижими имоти. Седалището на дружеството е установено в Trollhättan, провинция Västra Götaland (Швеция). Hammar е изцяло притежавано от дружеството майка Hammar Nordic Fastigheter AB, което от своя страна е изцяло собственост на частно лице - Anders Hammar (4).
(14)
Община Vänersborg („общината“) се намира в провинция Västra Götalands (Швеция), в близост до Норвегия. Съгласно шведската карта на регионалната помощ за периода 2007-2013 г. общината не се намира в област, която получава подпомагане.
(15)
Fastighets AB Vänersborg („FABV“) е дружество за недвижими имоти, притежавано изцяло от общината.
(16)
Topp Livsmedel („Topp“) е принадлежало на Chips AB (5) - подразделение на международната бизнес група Orkla ASA („Orkla“).
(17)
Недвижимият имот, предмет на мярката („обектът“), включва два парцела земя, производствен обект, движимо имущество и права върху интелектуалната собственост (например търговски марки). Той се намира в Brålanda - малко населено място в рамките на община Vänersborg. До 2007 г. Topp е използвал обекта за производството на замразени зеленчуци, като за тази дейност са били ангажирани 30 служители.
2.2. Обобщение на мярката
(18)
С писмо от 26 май 2009 г. Комисията получи жалба във връзка с предполагаемо предоставяне на държавна помощ чрез продажбата на публична собственост (обекта) под пазарната ѝ цена.
(19)
Фактите по случая са следните. В края на 2007 г. Chips AB обявява, че ще закрие производствената дейност на Topp, и започва процеса с продажба на обекта.
(20)
На 13 февруари 2008 г. общината (чрез FABV) купува обекта от Chips AB за сумата от 17 милиона SEK (1,7 милиона евро) (6).
(21)
Също така на 13 февруари 2008 г. FABV сключва два договора с Hammar. Първият договор е договор за наем, с който FABV отдава под наем на Hammar целия обект (7). Вторият договор се отнася за опцията Hammar да закупи обекта от FABV по всяко време между 1 март 2008 г. и 28 февруари 2010 г. за определена сума в размер на 8 милиона SEK (0,8 милиона евро). На 11 август 2008 г. Hammar упражнява опцията по този договор и придобива обекта срещу определената цена.
(22)
С договор от 1 март 2008 г. Hammar, от своя страна, отдава под наем по-голяма част от обекта на местни предприемачи срещу наем (8), който е по-висок от договорения между него и FABV. Освен това, като условие за сключване на договора за наем, местните предприемачи поставят искането да се предвиди опция те да придобият обекта в бъдеще, ако Hammar стане негов собственик. Опционният договор е подписан на същата дата, като дава право на местните предприемачи да придобият обекта за сумата от 40 милиона SEK (4 милиона евро).
(23)
На 2 септември 2008 г. Hammar и местните предприемачи сключват договор, по силата на който обектът е продаден на последните за договорената цена от 40 милиона SEK.
3. РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(24)
Комисията има основания да смята, че продажбата на обекта от FABV на Hammar включва държавна помощ. Поради това на 27 октомври 2010 г. Комисията започна официална процедура по разследване на посочената транзакция (9).
(25)
Шведските органи и Hammar представиха своите мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(26)
Становището на шведките органи е, че продажбата на обекта от FABV на Hammar не представлява държавна помощ. Те твърдят, че при закупуването на обекта чрез FABV единствената цел на общината е била да се осигури продължаване на производствената дейност и запазване на работните места. Тъй като общината не е възнамерявала да развива дейността лично, тя е избрала предложеното от Hammar решение, а именно - обектът да бъде даден под наем с опция да бъде закупен. Швеция също така отбеляза, че във връзка с предоставената на Hammar опция се е наложило вливане на капитал от бюджета на общината в този на FABV в размер на 9 милиона SEK (0,9 милиона евро), за да се учреди гаранция за загубата, която FABV би понесло, ако Hammar се възползва от опцията.
(27)
Hammar твърди, че FABV е закупило обекта от Chips AB на изключително висока цена, което може да означава наличие на държавна помощ за Orkla. Освен това Hammar е на мнение, че покупко-продажбата на обекта между него и FABV е извършена при пазарни условия и че продажбата не е засегнала търговията между държавите членки, нито е нарушила конкуренцията.
(28)
В подкрепа на своите твърдения Hammar представи последваща оценка на стойността на обекта с дата 20 януари 2011 г., изготвена от PricewaterhouseCoopers („докладът на PwC“). В доклада се посочва, че поради изключително голямата степен на несигурност при изчисляване на пазарната цена на този вид недвижим имот може да се твърди, че при всяка продажба на обекта (т.е. първоначалната му продажба от Chips AB на FABV, последващата му продажба на Hammar и накрая продажбата от Hammar на местните предприемачи) неговата цена е била близка до пазарната. Във връзка с продажбата от FABV на Hammar и последващата продажба на местните предприемачи в доклада на PwC по-специално се посочва, че платените цени са съответствали на пазарните цени предвид финансовите условия на двата договора за наем (т.е. между FABV и Hammar, от една страна, и между Hammar и местните предприемачи, от друга страна).
(29)
По време на срещата със службите на Комисията, състояла се на 19 октомври 2011 г., и в допълнителната информация, изпратена на Комисията на 3 ноември 2011 г., Hammar заяви, че към момента, в който между него и общината е договорена опцията той да придобие обекта за 8 милиона SEK, не е имало други оферти за закупуване на обекта, поради което тази цена следва да се приеме за пазарната цена, независимо от всякакви други оценки, които при всички случаи са хипотетични.
(30)
На 3 ноември 2011 г. Hammar представи на Комисията доклад, изготвен от Copenhagen Economics A/S (10) („Copenhagen Economics“), относно евентуалното въздействие върху търговията между държавите членки както на покупко-продажбата на обекта между Chips AB и FABV, така и на последващата му продажба от FABV на Hammar. Заключението от доклада е, че при първата транзакция е възможно да е била засегната търговията в рамките на Съюза, тъй като продавачът Chips AB е международно дружество (финландското подразделение на норвежката група Orkla), което участва в конкуренцията на международния пазар. За сметка на това в доклада се посочва, че продажбата на обекта от FABV на Hammar не е имала никакво въздействие върху търговията в рамките на Съюза, или това въздействие е било незначително, тъй като Hammar работи само на местно равнище и на съответния пазар няма международни конкуренти.
4. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
4.1. Наличие на държавна помощ
(31)
За да се прецени дали продажбата на обекта от FABV на Hammar е свързана с държавна помощ, тя трябва да бъде разгледана в съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(32)
Комисията отбелязва, че получателят на помощта, т.е. Hammar, представлява предприятие, тъй като извършва стопанска дейност, като предлага на пазара недвижими имоти и свързани с тях услуги.
(33)
Общината е извършила транзакцията с посредничеството на FABV. FABV е собственост изцяло на общината, която покрива неговите загуби от своя обичаен бюджет. Членовете на управителния съвет на FABV са членове на общинския съвет на община Vänersborg. Следователно решенията на FABV са публични решения и доколкото те имат финансови последици, предполагат използването на публични ресурси. Освен това е ясно, че общината е имала участие в тази транзакция, тъй като във връзка с предоставената на Hammar опция се е наложило вливане на капитал в размер на 9 милиона SEK от общината в бюджета на FABV, за да се учреди гаранция за загубата, която би била реализирана, ако Hammar се възползва от възможността. С оглед на гореизложеното заключението на Комисията е, че в продажбата на обекта на Hammar е имало елемент на публични ресурси.
(34)
Тъй като продажбата е поставила в по-благоприятно положение конкретно предприятие (Hammar), тя трябва да бъде разглеждана като мярка със селективен характер.
(35)
Мярката нарушава или има потенциал да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на Съюза и на Европейското икономическо пространство („търговията в рамките на ЕИП“) по смисъла на практиката на Съда на Европейския съюз в областта на държавните помощи. За да се аргументира тезата, че селективното предимство, свързано с продажбата на обекта на Hammar, не е имало никакво въздействие върху търговията или това въздействие е било незначително, в доклада на Copenhagen Economics (вж. съображение 30) се посочва, че пазарът на недвижими имоти, на който работи Hammar, е само с местен обхват. Потенциалното въздействие върху търговията обаче не зависи от това дали даден получател на държавна помощ работи на международния пазар или само на националния, а от това дали стоките или услугите, с които той търгува, могат да бъдат предмет на търговия в рамките на Съюза (11). В този случай критерият е изпълнен, тъй като недвижимите имоти и свързаните с тях услуги са предмет на търговия и инвестиции в рамките на Съюза. В настоящия случай това се потвърждава от факта, че предишният собственик на обекта (Chips AB) е финландското подразделение на Orkla - група с международна дейност. Това е доказателство за трансграничен интерес към въпросния актив, т.е. обектът, който, освен това, не е празен парцел земя, а действащ производствен обект за замразени храни.
(36)
Поради това Комисията смята, че макар Hammar да развива своята дейност изключително на местно равнище, дружеството работи на пазар, на който не може да се изключи наличието на въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза и на ЕИП. Съответно според Комисията представените от Hammar аргументи не представляват основание за отклоняване от предварителните констатации по този критерий в решението за откриване на процедура.
(37)
Следователно единственият критерий за определяне на наличието на въпросната държавна помощ е дали с продажбата на обекта от FABV е предоставено предимство на Hammar. Въз основа на наличната информация Комисията смята, че FABV е продало на Hammar обекта на цена под пазарната му стойност - нещо, което е малко вероятно да бъде направено от някой частен пазарен инвеститор - с което е предоставило предимство на Hammar.
(38)
Настоящото дело се отнася до продажбата на определени активи, които са публична собственост, на частно предприятие. Някои от активите са недвижими имоти (земя и сгради) и за да се прецени дали има помощ в тези случаи, Комисията прилага установеното в „Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи“ (12) („съобщението“). Когато продажбата се отнася за други видове активи, Комисията прилага теста за частен стопански субект в условията на пазарна икономика, т.е. тя преценява дали публичният продавач е действал като частен инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика. Тъй като съобщението се основава на същия тест за частния инвеститор обаче, за по-голяма яснота Комисията ще се позовава на посоченото съобщение при извършването на оценката на цялата транзакция (13).
(39)
По-специално, в съответствие с точка II, подточка 1 от съобщението, възможността за наличие на държавна помощ в полза на купувача автоматично се изключва, когато продажбата е в рамките на „достатъчно добре публично оповестена, открита и безусловна тръжна процедура, сравнима с публична продажба, като се приема най-добрата или единствената оферта“. От събраната от Комисията информация проличава, че FABV не е организирало тръжна процедура за продажбата на обекта, поради което възможността за наличие на държавна помощ не може да бъде изключена автоматично на това основание.
(40)
Hammar твърди, че цената от 8 милиона SEK отразява пазарната цена на обекта, тъй като в момента на договаряне на опцията не е имало други оферти. Комисията отбелязва обаче, че продажбата на обекта от страна на общината не е била прозрачна и открита за други кандидати. Следователно цената, на която той е бил продаден, не позволява на Комисията да направи заключение относно неговата действителна пазарна стойност (14). Освен това Комисията отбелязва, че FABV е закупило обекта на 13 февруари 2008 г. за сумата от 17 милиона SEK, като на същата дата се е договорило с Hammar да му предостави опция за закупуване за много по-ниската цена от 8 милиона SEK.
(41)
В точка II, подточка 2, буква а) от съобщението също така се предвижда, че ако продажбата се извършва без безусловна тръжна процедура, „би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата, с цел определяне на пазарна цена, въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка“. Комисията отбелязва, че FABV не е поискало независима оценка на обекта преди преговорите по продажбата.
(42)
Въпреки липсата на открита и безусловна тръжна процедура и на независима оценка преди преговорите по продажбата обаче пазарната стойност на обекта, продаден от FABV на Hammar, може да се предположи въз основа на друга налична информация.
(43)
Когато обектът е предложен за продажба през 2007 г., Chips AB е възложило на Colliers International (15) да изготви предварителния договор за продажба. Colliers International определя цена от 27 милиона SEK (2,7 милиона евро) само за недвижимия имот, без да се включват движимото имущество и правата върху интелектуалната собственост. Както бе отбелязано в решението за откриване на процедура, Комисията смята, че това е разумна оценка на пазарната цена, тъй като: i) оценката е направена преди преговорите по продажбата; ii) изготвянето на оценката е била възложено от Chips AB във връзка с продажбата на обекта, т.е. в условия, в които е логично Chips AB да не е имал други интереси, освен да получи точна оценка на пазарната стойност; iii) проучването е направено от трета страна, независима от продавача и от купувача; и iv) Colliers International има богат опит в сектора на недвижимите имоти. Hammar обаче оспори предварителното становище на Комисията, че тази оценка е независима, тъй като тя е била поръчана от продавача. Hammar също така смята, че допусканията на Colliers International са били нереалистични (inter alia, допуснато е, че делът на незаетите площи ще бъде само 10 %) предвид положението на обекта в момента на транзакцията.
(44)
Друг възможен показател за пазарната цена на обекта може да бъде намерен в оценката, извършена от Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) („Swedbank“) през юни 2008 г. Тази оценка е направена от името на местните предприемачи, които впоследствие са купили обекта, с цел отпускане на заем за неговото придобиване. Swedbank е оценило обекта на 30 милиона SEK (3 милиона евро), въпреки че площта на оценените помещения е била по-малка от тази на целия обект (17). Swedbank е допуснало дял на незаетите площи в размер на 35 %, докато всички други допускания са съпоставими с използваните от Colliers International.
(45)
В доклада на PwC са представени редица оценки на пазарната стойност на обекта в зависимост от момента, в който той е продаден. Така например в доклада се констатира, че стойността на обекта в момента на продажбата му от Chips AB на FABV е била приблизително 9 милиона SEK, докато при неговото отдаване под наем от FABV на Hammar в същия ден (13 февруари 2008 г.) тя е била около 5,5 милиона SEK(0.55 милиона евро). В доклада на PwC е представена и трета оценка на пазарната стойност на обекта към момента, в който Hammar го е дал под наем на местните предприемачи (1 март 2008 г.), в размер на близо 21 милиона SEK (2,1 милиона евро).
(46)
На първо място, Комисията отбелязва, че в доклада на PwC са представени различни данни за пазарната стойност на обекта в рамките на кратък период от време. Тъй като при пазарната стойност на недвижимите имоти има тенденция тя да се запазва сравнително стабилна в краткосрочен план, освен в случай на извънредни обстоятелства, Комисията има сериозни съмнения по отношение на някои от оценките, предоставени в доклада на PwC, особено предвид обстоятелството, че всички операции са осъществени в много кратък период от време.
(47)
По отношение на първите две оценки на обекта, посочени в доклада на PwC (съответно 9 милиона SEK и 5,5 милиона SEK), Комисията стигна до извода, че те изглеждат нереалистични в сравнение с успоредните оценки на Colliers International и Swedbank. От една страна, във връзка с оценката от 5,5 милиона SEK Комисията отбелязва, че PricewaterhouseCoopers („PwC“) изготвя своята оценка на база паричните потоци, получени от наема за обекта, платен от Hammar на FABV. PwC признава, че този наем е много нисък в сравнение с нормалната възвръщаемост на подобен промишлен обект. Тази разлика е още по-очевидна при сравнението с наема, който Hammar е договорил с местните предприемачи само няколко дни по-късно и който е бил близо седем пъти по-висок (вж. бележки под линия 7 и 8). Поради това Комисията стига до заключението, че наемът, плащан от Hammar, е бил под пазарната цена. Съответно Комисията смята, че оценката в размер на 5,5 милиона SEK, изготвена въз основа на предполагаемо равнище на приходите от наем, който е под пазарното равнище, не отразява действителната пазарна стойност на обекта. От друга страна, оценката от 9 милиона SEK се основава на допускането за дял на незаетите площи в размер на 100 % за първите 2 години, който впоследствие намалява до 75 % за година 3 и 50 % за година 4 и се задържа на 60 % за останалата част от периода, обхванат от оценката. При допуснатия дял на незаетите площи обаче не е отчетен фактът, че в момента на продажбата се е знаело, че местните предприемачи са готови да наемат обекта, и че следователно стойността, подлежаща на оценка, е тази на обекта с наемател.
(48)
При третата оценка от доклада на PwC пазарната стойност на обекта в момента, в който Hammar го е продал на местните предприемачи, се определя на близо 21 милиона SEK, въпреки че площта на помещенията, обхваната от оценката, е по-малка от общата площ на обекта (вж. бележка под линия 17). По същество оценката се основава на същата методология като използваната от Colliers International и Swedbank и основното допускане за нейното изготвяне са условията на договора за наем между Hammar и местните предприемачи, т.е. условията на наема, прилагани към момента на продажбата. Трябва също така да се отбележи приемливостта на предположението, че условията на наема са отговаряли на пазарните условия, по-специално тъй като са били договорени между двама частни пазарни оператори, които вероятно имат само икономически обосновани мотиви. Поради това Комисията смята, че третата оценка на пазарната стойност на обекта, посочена в доклада на PwC, е достоверна.
(49)
Следователно е ясно, че независимо от това коя оценка на пазарната стойност на обекта бъде избрана (тази на Colliers International, на Swedbank или третата оценка от доклада на PwC), цената от 8 милиона SEK, за която FABV е продало обекта на Hammar, е била доста под пазарната цена и съответно е предоставено предимство на Hammar.
(50)
Тъй като са изпълнени всички необходими критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията стига до заключението, че разглежданата мярка представлява държавна помощ, която освен това е неправомерна, тъй като е предоставена на получателя без предварителното съгласие на Комисията.
(51)
Предимството за получателя на помощта се изразява в разликата между цената, платена от Hammar, т.е. 8 милиона SEK, и пазарната цена на обекта.
(52)
За да определи пазарната цена на обекта, Комисията разглежда възможните алтернативи и наличните оценки, а именно: i) 17 милиона SEK, действително платени от FABV на Chips AB на 18 февруари 2008 г.; ii) 40 милиона SEK, действително платени от местните предприемачи на Hammar; iii) 27 милиона SEK според оценката на Colliers International преди продажбата; iv) 30 милиона SEK според оценката на Swedbank от юни 2008 г.; и v) 21 милиона SEK според една от оценките в доклада на PwC.
(53)
Комисията смята, че цената от 17 милиона SEK, платена от FABV на Chips AB в момента на закупуването на обекта, не представлява безспорно доказателство за пазарната му стойност. В решението за откриване на процедура Комисията вече обясни, че Chips AB е приело по-ниска от оценената пазарна цена, тъй като е искало да избегне накърняването на своята корпоративна репутация в резултат на закриването на дейността на обекта и съответната загуба на работни места. Освен това то е искало да се възползва от възможността за бърза продажба, за да приключи своите дейности с Topp. Един частен пазарен оператор, който не е притиснат от подобни обстоятелства (които се отнасят само за Chips AB), би поискал по-висока цена. Поради тези причини Комисията не смята, че е необходимо да отговаря на обобщения в съображение 27 от настоящото решение аргумент на Hammar, който освен това се отнася до въпрос, невключен в официалното разследване.
(54)
Въз основа на получената информация по време на официалната процедура по разследване Комисията също така установи, че сумата от 40 милиона SEK, договорена с местните предприемачи, не е подходящ ориентир за пазарната цена на обекта, тъй като предприемачите са финансирали една част от договорената сума с банков заем, а другата - със заем от самото дружество Hammar. Големият дял на финансирането, предоставено от купувача (който в същото време е и кредитор на транзакцията), и съответният кредитен риск, който той поема, не подкрепят наистина твърдението, че номиналната цена от 40 милиона SEK представлява действителната финансова стойност на обекта. Следователно номиналната цена, платена при тази транзакция, не е безспорно доказателство за цената, която би била платена за обекта в случай на продажба при пазарни условия, но със сигурност е допълнителна индикация за това, че цената от 8 милиона SEK не отразява пазарната стойност на обекта. Двете цени са били определени в рамките на по-малко от 3 седмици, а такава значителна разлика за толкова кратък срок потвърждава, че тази сума не е пазарната цена.
(55)
По отношение на оценките на Colliers International и Swedbank по принцип Комисията няма причини да се съмнява, че те са независими и изготвени по общоприетите стандарти. Комисията обаче признава, че въпросните оценки не могат да бъдат пряко сравнени, тъй като някои от заложените в тях допускания се различават. При наличната информация Комисията не може да бъде напълно сигурна дали посочените оценки представят най-вярното отражение на действителната пазарна стойност на обекта, тъй като в основата им стоят допускания и сравнения с други сделки на пазара, а не операциите, предмет на които е самият обект.
(56)
Предвид всичко посочено Комисията смята, че е целесъобразно да използва пазарната стойност от третата оценка в доклада на PwC. Както бе отбелязано в съображение 48, Комисията приема, че тази оценка, макар и изготвена след операциите, се основава на данните за паричните потоци от договор за наем, който действително е съществувал (договорът между Hammar и местните предприемачи), и следователно - на действителни наблюдения на пазара. В този смисъл оценката в размер на 21 милиона SEK представлява достоверна, макар и консервативна преценка за пазарната стойност на обекта в сравнение с тези на Colliers International и Swedbank. Освен това Комисията отбелязва, че Hammar е сключил договора с опцията за закупуване на обекта за 8 милиона SEK на 13 февруари 2008 г., а е упражнил правото си по този договор на 11 август 2008 г. На 1 март 2008 г. Hammar е сключил договора с опцията за закупуване на обекта с местните предприемачи за 40 милиона SEK, а договорът за продажба във връзка с упражняването на правото по този договор е сключен на 2 септември 2008 г. Датата, която се използва в доклада на PwC за база за оценката на стойността на обекта в размер на 21 милиона SEK, е 1 март 2008 г. Предвид кратките срокове между всички посочени операции липсват основания да се смята, че пазарната стойност на обекта може се е различавала съществено от 21 милиона SEK в момента, в който Hammar го е закупил или е сключил договора с опцията за закупуване.
(57)
Следователно предимството на Hammar възлиза на 13 милиона SEK (1,3 милиона евро). То е изчислено като разлика между пазарната стойност от 21 милиона SEK и действителната цена от 8 милиона SEK, платена от Hammar за обекта.
4.2. Съвместимост на помощта
(58)
Нито Швеция, нито Hammar представиха аргументи относно съвместимостта на помощта. Единствените цели, посочени от шведските органи във връзка с разглежданата мярка, бяха политическите цели на общината стопанският обект да остане действащо предприятие и същевременно да се запази заетостта в района на Vänersborg.
(59)
Тъй като общината не се намира в област, която получава подпомагане (вж. съображение 14), тя не отговаря на критериите за допустимост за отпускане на регионална помощ. Различните видове цели за мярката, посочени от шведските органи, могат да бъдат разгледани в съответствие с предвиденото в съобщение на Комисията „Насоки на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение“ (18). Липсват признаци обаче, че в този случай установените в насоките условия биха били изпълнени. По-специално нищо не сочи, че Hammar е било предприятие в затруднение в момента на закупуване на обекта.
(60)
При всички случаи до момента не бяха приведени достатъчно доказателства за това, че мярката е необходима и пропорционална, за да се постигнат някакви цели от общ интерес. Поради това Комисията не намира никакви основания да обяви помощта съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от ДФЕС.
(61)
Не се прилагат други основания за съвместимост. Поради това Комисията стига до заключението, че продажбата на обекта от общината на Hammar представлява държавна помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 1 от ДФЕС.
4.3. Договорът за наем и цената на опцията
(62)
В решението за откриване на процедура Комисията също така изрази съмнения относно съответствието на договора за наем, сключен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г., и цената на предоставената на Hammar опция за закупуване на обекта с пазарните условия (вж. параграф 38 от решението за откриване на процедура).
(63)
По отношение на договора за наем Комисията смята, че в него има елемент на държавна помощ, тъй като необходимите изисквания на член 107, параграф 1 от ДФЕС са изпълнени поради същите основания, изложени в раздел 4.1 по-горе: i) получателят на помощта, т.е. Hammar, представлява предприятие; ii) решенията на FABV могат да се приемат за държавни решения и, доколкото те имат финансово отражение, са свързани с използването на държавни ресурси; iii) мярката е селективна, тъй като чрез нея е облагодетелствано конкретно предприятие; iv) както бе обяснено в съображение 47 и е признато в доклада на PwC, представен лично от Hammar, Комисията смята, че наемът, определен от FABV за Hammar, е под пазарната цена и поради това представлява предимство за Hammar; и v) независимо че Hammar работи изключително на местно равнище, то извършва дейност на пазар, на който не може да бъде изключена възможността за въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза и на ЕИП.
(64)
За да се определи предимството, с което се е ползвало Hammar, следва да се направи сравнение между наема, договорен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г. (0,5 милиона SEK за първата година), и договорения на 1 март 2008 г. наем между Hammar и местните предприемачи (3,5 милиона SEK за първата година). Комисията смята, че условията на втория договор представляват пазарната стойност за отдаване под наем на обекта, предвид факта, че двете страни по него са частни субекти, водени от икономически обосновани мотиви. В тази връзка трябва също така да се отбележи, че в доклада на PwC втората сума е използвана за изчисляване на стойността на обекта. Hammar е плащало наем на общината само между 1 март 2008 г. и 11 август 2008 г. (датата, на която е упражнило правото си съгласно опцията), т.е. приблизително 6 месеца. Ако предимството от 3 милиона SEK, което представлява разликата между наема, договорен между FABV и Hammar, и договорения между Hammar и местните предприемачи наем, бъде изчислено пропорционално за съответния период, се получава сумата от 1,5 милиона SEK (0,15 милиона евро).
(65)
Поради неприложимостта на основанията за съвместимост, както и поради липсата на позоваване на тях (вж. раздел 4.2) Комисията стига до заключението, че договорът за наем, сключен между FABV и Hammar на 13 февруари 2008 г., включва държавна помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Що се отнася до цената на опцията за закупуване на обекта, предоставена на Hammar, Комисията отбелязва, че възможността опцията да бъде упражнена не може да се приеме за гарантирана, тъй като съгласно шведското законодателство ангажиментите за купуване или продаване на недвижимия имот в бъдещето по принцип не са правно обвързващи (19). Следователно предимството, което Hammar е можел да получи от тази опция, е много неясно, дори е възможно такова да не съществува, и при всички случаи е било възможно да бъде компенсирано в достатъчна степен от платения наем или продажната цена. Поради това не може да се установи със сигурност, че Hammar е получил предимство от тази опция, което е отделно от предимството, получено чрез договора за наем и последващата продажба на обекта.
5. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
(67)
Член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) гласи: „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(68)
Тъй като разглежданата мярка представлява неправомерна и несъвместима помощ, сумата на помощта трябва да бъде възстановена, за да се върне положението, което е съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Затова възстановяването трябва да се приложи от момента, в който е възникнало предимство за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, и следва да бъде наложена лихва по възстановяване до момента на ефективното възстановяване.
(69)
Елементът на несъвместима помощ на мерките следва да бъде изчислен на 14,5 милиона SEK, които представляват сбора на разликата между пазарната цена на обекта (21 милиона SEK) и цената, платена от Hammar (8 милиона SEK), възлизаща на 13 милиона SEK, и сумата, която следва да бъде възстановена във връзка с договора за наем (1,5 милиона SEK).
(70)
Върху сумата за възстановяване следва да бъде платена лихва по възстановяването. За елемента на несъвместима помощ в размер на 13 милиона SEK лихвата по възстановяването следва да бъде изчислена от датата, на която Hammar е упражнило правото си във връзка с опцията и е придобило обекта, а именно - 11 август 2008 г. За елемента на несъвместима помощ в размер на 1,5 милиона SEK лихвата по възстановяването следва да бъде изчислена от датата, на която наемът е бил дължим, а именно - 1 март 2008 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 14,5 милиона SEK, предоставена неправомерно от Швеция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на Hammar Nordic Plugg AB под формата на продажба и отдаване под наем на имот, който е публична собственост, в Brålanda, община Vänersborg, под неговата пазарна стойност, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Швеция възстановява от Hammar Nordic Plugg AB посочената в член 1 помощ.
2. Върху сумите за възстановяване се начисляват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на Hammar Nordic Plugg AB, до тяхното действително възстановяване.
3. Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (21).
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Швеция гарантира, че настоящото решение ще бъде изпълнено до четири месеца след датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок два месеца след датата на уведомяване за настоящото решение Швеция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяването), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на предприетите и на планираните мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, които доказват, че на получателя е било наредено да върне помощта.
2. Швеция информира Комисията за развитието на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от Комисията тя предоставя незабавно информация относно предприетите и планираните мерки за спазване на решението. Швеция също така предоставя подробна информация за размера на помощта и лихвата по възстановяването, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 8 февруари 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 8. februára 2012
o štátnej pomoci SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 a ex CP 194/09), ktorú Švédsko poskytlo spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB
[oznámené pod číslom C(2012) 546]
(Iba švédske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/293/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Listom z 26. mája 2009, ktorý bol zaevidovaný 16. júna 2009, bola Komisii doručená sťažnosť o údajnom poskytnutí štátnej pomoci spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB prostredníctvom predaja verejného majetku za nižšiu ako trhovú cenu obcou Vänersborg.
(2)
Dňa 27. októbra 2009 Komisia zaslala verziu sťažnosti, ktorá nemá dôverný charakter, vnútroštátnym orgánom. Švédsko odpovedalo listom z 30. novembra 2009, ktorý bol zaevidovaný v ten istý deň.
(3)
Dňa 9. marca 2010 Komisia požiadala o ďalšie informácie a Švédsko odpovedalo listom z 20. apríla 2010.
(4)
Dňa 11. mája 2010 boli Komisii doručené informácie, ktoré predložila spoločnosť Chips AB.
(5)
Listom z 27. októbra 2010 Komisia oznámila Švédsku, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2) (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s danou pomocou. Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k pomoci.
(6)
Listom z 23. novembra 2010 Švédsko požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania.
(7)
Listami z 15. a 17. decembra 2010 švédske orgány predložili svoje pripomienky Komisii. Spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB predložila svoje pripomienky Komisii listom z 22. januára 2011.
(8)
Dňa 1. februára 2011 Komisia zaslala pripomienky spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB švédskym orgánom na pripomienkovanie.
(9)
Dňa 1. júna 2011 Komisia zaslala ďalšiu žiadosť o informácie, na ktorú Švédsko odpovedalo listom z 29. júna 2011 a zaslalo ďalšie vysvetlenia elektronickou poštou 12. septembra 2011 a 30. septembra 2011.
(10)
Dňa 6. júna 2011 Komisia zaslala podniku Chips AB dotazník, na ktorý podnik neodpovedal priamo. Podnik Chips AB však poskytol niektoré informácie švédskym orgánom, ktoré tieto informácie zahrnuli do uvedených pripomienok z 12. septembra 2011.
(11)
Dňa 19. októbra 2011 sa uskutočnilo stretnutie útvarov Komisie so zástupcami spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB.
(12)
Elektronickou poštou z 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB predložila Komisii doplňujúce informácie. Komisia postúpila tieto informácie švédskym orgánom na pripomienkovanie 4. novembra 2011. Dňa 28. novembra 2011 Švédsko potvrdilo, že orgány nemali žiadne pripomienky.
2. OPIS POMOCI
2.1. Príjemca pomoci a zainteresované strany
(13)
Príjemcom opatrenia pomoci je spoločnosť Hammar Nordic Plugg AB (ďalej len „spoločnosť Hammar“). Je to spoločnosť s obmedzeným ručením, ktorej činnosť pozostáva z prenájmu majetku a zo správy nehnuteľností. Spoločnosť má sídlo v Trollhättane, v provincii Västra Götaland (Švédsko). Spoločnosť Hammar je vo výhradnom (100 %) vlastníctve jej materskej spoločnosti Hammar Nordic Fastigheter AB, ktorá je zasa úplným vlastníctvom súkromnej osoby p. Andersa Hammara (4).
(14)
Obec Vänersborg (ďalej len „obec“) sa nachádza v provincii Västra Götaland vo Švédsku, v blízkosti Nórska. Podľa švédskej mapy regionálnej pomoci na obdobie rokov 2007 - 2013 sa obec nenachádza v podporovanej oblasti.
(15)
Podnik Fastighets AB Vänersborg (ďalej len „podnik FABV“) je realitná spoločnosť, ktorej jediným vlastníkom je obec.
(16)
Spoločnosť Topp Livsmedel (ďalej len „spoločnosť Topp“) patrí podniku Chips AB (5), ktorý je divíziou medzinárodnej obchodnej skupiny Orkla ASA (ďalej len „skupina Orkla“).
(17)
Majetok, ktorý je predmetom opatrenia (ďalej len „zariadenie“), zahŕňa dva pozemky, výrobný závod a práva duševného vlastníctva (napríklad obchodné značky). Nachádza sa v Brålande, v malej komunite, ktorá je súčasťou obce. Do roku 2007 spoločnosť Topp vyrábala mrazenú zeleninu v zariadení s asi 30 zamestnancami.
2.2. Prehľad opatrenia
(18)
Listom z 26. mája 2009 bola Komisii doručená sťažnosť, ktorá sa týkala údajného poskytnutia štátnej pomoci prostredníctvom predaja verejného majetku (zariadenie) za nižšiu cenu, ako je trhová.
(19)
Skutkový stav je takýto. Koncom roka 2007 podnik Chips AB oznámil, že ukončí výrobu v spoločnosti Topp a začne proces predaja zariadenia.
(20)
Dňa 13. februára 2008 obec - prostredníctvom podniku FABV - odkúpila zariadenie od podniku Chips AB za 17 mil. SEK(1,7 mil. EUR) (6).
(21)
Takisto dňa 13. februára 2008 podnik FABV uzavrel dve zmluvy so spoločnosťou Hammar. Prvá zmluva bola nájomná zmluva, prostredníctvom ktorej podnik FABV prenajal celé zariadenie spoločnosti Hammar (7). Druhá zmluva pozostávala z opcie, ktorá umožňovala spoločnosti Hammar odkúpiť zariadenie od podniku FABV za stanovenú cenu 8 mil. SEK(0,8 mil. EUR) kedykoľvek v období medzi 1. marcom 2008 a 28. februárom 2010. Spoločnosť Hammar uplatnila túto opciu a získala zariadenie od podniku FABV za stanovenú cenu 11. augusta 2008.
(22)
Na základe zmluvy z 1. marca 2008 spoločnosť Hammar dala do prenájmu prevažnú časť zariadenia miestnym podnikateľom za nájomné (8), ktoré bolo vyššie ako nájomné dohodnuté medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar. Miestni podnikatelia okrem toho ako podmienku podpísania nájomnej zmluvy požadovali opciu na odkúpenie zariadenia v budúcnosti, v prípade, že by sa spoločnosť Hammar stala vlastníkom zariadenia. Opčná zmluva bola podpísaná v ten istý deň a miestnym podnikateľom udeľovala právo na nadobudnutie zariadenia za 40 mil. SEK (4 mil. EUR).
(23)
Dňa 2. septembra 2008 spoločnosť Hammar a miestni podnikatelia uzatvorili zmluvu o predaji zariadenia miestnym podnikateľom za dohodnutú cenu 40 mil. SEK.
3. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(24)
Komisia má dôvody domnievať sa, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar zahŕňal štátnu pomoc. Dňa 27. októbra 2010 preto Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s touto transakciou (9).
(25)
Švédsko a spoločnosť Hammar predložili pripomienky k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania.
(26)
Švédsko zastáva názor, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar nepredstavuje štátnu pomoc. Tvrdí, že jediným cieľom obce pri kúpe zariadenia prostredníctvom podniku FABV bolo zabezpečiť nepretržitú výrobu a pracovné miesta. Keďže samotná obec nemala v úmysle prevádzkovať činnosti, rozhodla sa pre riešenie, ktoré navrhla spoločnosť Hammar, to znamená, prenájom s opciou na odkúpenie. Švédsko takisto pripomína, že opcia udelená spoločnosti Hammar vyžadovala kapitálovú injekciu vo výške 9 mil. SEK(0,9 mil. EUR) z rozpočtu obce pre podnik FABV, na pokrytie straty, ktorá by vznikla, ak by spoločnosť Hammar uplatnila opciu.
(27)
Spoločnosť Hammar tvrdí, že odkúpenie zariadenia podnikom FABV od podniku Chips AB sa uskutočnilo za príliš vysokú cenu, ktorá by mohla znamenať štátnu pomoc pre skupinu Orkla. Spoločnosť Hammar okrem toho tvrdí, že jej kúpa zariadenia od podniku FABV sa uskutočnila za trhových podmienok a že predaj neovplyvnil obchod medzi členskými štátmi ani nenarušil hospodársku súťaž.
(28)
Spoločnosť Hammar na podporu svojich tvrdení poskytla posúdenie hodnoty zariadenia ex post z 20. januára 2011, ktoré vypracovala spoločnosť PricewaterhouseCoopers (ďalej len „správa PwC“). V tejto správe sa tvrdí, že stupeň neistoty pri odhadovaní trhovej ceny tohto druhu majetku je taký vysoký, že o cene by sa mohlo povedať, že sa približuje trhovým podmienkam vždy, keď sa zariadenie predáva (to znamená, kúpa, ktorú uskutočnil podnik FABV od podniku Chips AB, následný predaj spoločnosti Hammar a nakoniec odpredaj miestnym podnikateľom uskutočnený spoločnosťou Hammar). Najmä v súvislosti s predajom zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar a následným predajom miestnym podnikateľom sa v správe PwC uvádza, že zaplatené ceny boli v súlade s trhom, vzhľadom na finančné podmienky v obidvoch nájomných zmluvách (to znamená, medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar na jednej strane a medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi na strane druhej).
(29)
Na stretnutí s útvarmi Komisie 19. októbra 2011 a v doplňujúcich informáciách predložených Komisii 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar tvrdila, že v čase, keď sa obec a spoločnosť Hammar dohodli na poskytnutí opcie spoločnosti Hammar na nadobudnutie zariadenia za 8 mil. SEK, neexistovali žiadne iné ponuky na zariadenie, a preto by sa táto cena mala považovať za trhovú cenu, bez ohľadu na akékoľvek ocenenia, ktoré sú nevyhnutne hypotetické.
(30)
Dňa 3. novembra 2011 spoločnosť Hammar predložila Komisii správu, ktorú vypracovala spoločnosť Copenhagen Economics A/S (10) (ďalej len „Copenhagen Economics“) a ktorá sa zaoberala možným vplyvom odkúpenia zariadenia podnikom FABV od podniku Chips AB a následného predaja zariadenia spoločnosti Hammar, na obchod medzi členskými štátmi. V správe sa dospelo k záveru, že prvá transakcia má potenciál ovplyvniť obchod v rámci Únie, pretože predávajúci podnik Chips AB je medzinárodná spoločnosť - fínska dcérska spoločnosť nórskej skupiny Orkla -, ktorá sa zúčastňuje na medzinárodnej hospodárskej súťaži. Na rozdiel od toho sa v správe tvrdí, že predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar nemal žiadny alebo mal len bezvýznamný vplyv na obchod v rámci Únie, pretože spoločnosť Hammar pôsobí len na miestnej úrovni a nestretáva sa s medzinárodnými konkurentmi na príslušnom(-ých) trhu(-och).
4. POSÚDENIE OPATRENIA
4.1. Existencia štátnej pomoci
(31)
S cieľom posúdiť, či predaj zariadenia podnikom FABV spoločnosti Hammar predstavoval štátnu pomoc, je potrebné, aby sa tento predaj posudzoval na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“
(32)
Komisia pripomína, že príjemca opatrenia, to znamená, spoločnosť Hammar, spĺňa kritériá podniku, pretože vykonáva hospodársku činnosť, t. j. ponúka na trhu nehnuteľnosti a služby súvisiace s nehnuteľnosťami.
(33)
Transakciu uzatvorila obec prostredníctvom podniku FABV. Jediným vlastníkom podniku FABV je obec, ktorá pokrýva potenciálne straty FABV zo svojho bežného rozpočtu. Správna rada podniku FABV je zložená z členov pochádzajúcich z riadiaceho orgánu obce. Rozhodnutia podniku FABV sú pripísateľné štátu a v prípade, že majú finančné dôsledky, znamenajú využívanie štátnych zdrojov. Obec bola okrem toho jednoznačne zapojená do tejto operácie, pretože opcia poskytnutá spoločnosti Hammar si vyžadovala kapitálovú injekciu vo výške 9 mil. SEK od obce pre podnik FABV na pokrytie straty, ktorá by vznikla, ak by podnik Hammar uplatnil danú opciu. V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že predaj zariadenia spoločnosti Hammar zahŕňal štátne zdroje.
(34)
Keďže transakcia priniesla výhody konkrétnemu podniku (t. j. spoločnosti Hammar), musí sa považovať za selektívne opatrenie.
(35)
Opatrenie narúša alebo má potenciál narúšať hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Únie a Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „obchod EHP“) v zmysle judikatúry Súdneho dvora Európskej únie v oblasti štátnej pomoci. S cieľom potvrdiť, že selektívna výhoda spojená s predajom zariadenia spoločnosti Hammar nemá žiadny vplyv alebo má nepodstatný vplyv na obchod, v správe, ktorú vypracovala spoločnosť Copenhagen Economics (pozri odôvodnenie) sa uvádza, že realitný trh, na ktorom pôsobí spoločnosť Hammar, má čisto lokálnu povahu. Potenciálny vplyv na obchod však nezávisí od toho, či konkrétny príjemca pomoci náhodou pôsobí na medzinárodnom trhu, alebo len na vnútroštátnom trhu, ale od toho, či tovary, alebo služby, s ktorými obchoduje, sú alebo by mohli byť predmetom obchodu v rámci Únie (11). Toto kritérium je v tomto prípade splnené, vzhľadom na to, že nehnuteľnosti a služby spojené s nehnuteľnosťami sú predmetom obchodu a investícií v rámci Únie, čo je skutočnosť, ktorú v tomto prípade potvrdzuje fakt, že predchádzajúci vlastník zariadenia (podnik Chips AB) je dcérskou spoločnosťou skupiny Orkla so sídlom vo Fínsku, ktorá vykonáva medzinárodné operácie. Predstavuje to dôkaz o cezhraničnom záujme o príslušný majetok, to znamená, o zariadenie, ktoré okrem toho nie je nezastavaným pozemkom, ale výrobným zariadením na výrobu mrazených potravín v prevádzke.
(36)
Komisia preto zastáva názor, že aj napriek tomu, že spoločnosť Hammar pôsobí výlučne na miestnej úrovni, spoločnosť je aktívna na trhu, na ktorom nie je možné vylúčiť vplyv na obchod a hospodársku súťaž v rámci Únie a EHP. Argumenty, ktoré predložila spoločnosť Hammar, preto neposkytujú Komisii žiadny dôvod, aby sa odchýlila od predbežných zistení uvedených v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o toto kritérium.
(37)
Z toho dôvodu jediným kritériom vymedzenia štátnej pomoci, o ktorej sa diskutuje, je to, či predaj zariadenia podnikom FABV poskytol spoločnosti Hammar výhodu. Komisia sa na základe dostupných informácií domnieva, že podnik FABV predal zariadenie spoločnosti Hammar za cenu, ktorá bola nižšia, ako je jeho trhová cena, čo by súkromný investor na trhu pravdepodobne neurobil, a tým poskytol spoločnosti Hammar výhodu.
(38)
Tento prípad sa týka predaja určitého majetku vo verejnom vlastníctve súkromnému podniku. Časť tohto majetku predstavujú nehnuteľnosti (pozemky a budovy) a na účely posúdenia existencie pomoci v týchto prípadoch Komisia uplatňuje oznámenie Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (12) (ďalej len „oznámenie“). V prípade, že sa predaj týka iných druhov majetku, Komisia uplatňuje test súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, to znamená, posudzuje, či sa verejný predávajúci správal ako súkromný investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve. Keďže je však oznámenie založené na tom istom teste súkromného investora, pri posudzovaní celej transakcie (13) sa Komisia bude pre zjednodušenie prezentácie odvolávať na toto oznámenie.
(39)
V súlade s bodom II.1 oznámenia je existencia štátnej pomoci v prospech kupujúceho automaticky vylúčená predovšetkým vtedy, keď predaj nasleduje „po ponukovom konaní, ktoré je dostatočne propagované, otvorené a nepodmienené, porovnateľné s dražbou, ktoré akceptuje najlepšiu alebo jedinú ponuku.“ Podľa informácií, ktoré zhromaždila Komisia, je zrejmé, že podnik FABV neorganizoval žiadne ponukové konanie na predaj zariadenia. Preto nie je možné automaticky vylúčiť existenciu štátnej pomoci z týchto dôvodov.
(40)
Spoločnosť Hammar tvrdí, že cena 8 mil. SEK vyjadruje trhovú hodnotu zariadenia, pretože v čase, keď bola dohodnutá opcia, neexistovali žiadne iné ponuky. Komisia však pripomína, že predaj zariadenia zo strany obce nebol transparentný a otvorený pre ďalších uchádzačov. V dôsledku toho cena, za ktorú sa zariadenie predalo, neumožňuje Komisii vyvodiť akýkoľvek záver, pokiaľ ide o jeho skutočnú trhovú hodnotu (14). Komisia okrem toho pripomína, že podnik FABV kúpil zariadenie za 17 mil. SEK 13. februára 2008 a v ten istý deň sa dohodol, že poskytne opciu na kúpu spoločnosti Hammar za oveľa nižšiu cenu 8 mil. SEK.
(41)
V bode II.2 písm. a) oznámenia sa ďalej ustanovuje, že ak sa predaj uskutoční bez nepodmieneného ponukového konania, „malo by sa pred obchodnými jednaniami vykonať ocenenie jedným alebo viacerými nezávislými odhadcami, aby sa stanovila trhová hodnota na základe všeobecne akceptovaných trhových indikátorov a oceňovacích štandardov.“ Komisia pripomína, že pred obchodnými rokovaniami podnik FABV nepožiadal o žiadne nezávislé ocenenie zariadenia.
(42)
Napriek tomu, že sa pred obchodnými rokovaniami neuskutočnilo otvorené a nepodmienené ponukové konanie a nevykonalo sa nezávislé ocenenie, trhová hodnota zariadenia tak, ako ho podnik FABV predal spoločnosti Hammar, sa však môže odvodiť od iných dostupných informácií.
(43)
Skutočne, keď bolo zariadenie ponúknuté na predaj koncom roka 2007, podnik Chips AB poveril organizáciu Colliers International (15) vypracovaním memoranda o predaji pre dané zariadenie. Organizácia Colliers International uviedla predajnú cenu 27 mil. SEK(2,7 mil. EUR) za samotnú nehnuteľnosť, to znamená, cena nezahŕňala hnuteľný majetok a práva duševného vlastníctva. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia sa domnieva, že to predstavuje primeraný odhad trhovej ceny, pretože i) odhad bol získaný pred obchodnými rokovaniami, ii) objednal si ho podnik Chips AB v súvislosti s predajom zariadenia, to znamená, v kontexte, v ktorom podnik Chips AB odôvodnene nemohol mať žiadny iný záujem, len získať presný odhad trhovej hodnoty, iii) štúdiu uskutočnila tretia strana nezávisle od predávajúceho a kupujúceho a iv) organizácia Colliers International má rozsiahle skúsenosti v sektore nehnuteľností. Spoločnosť Hammar však spochybňuje predbežný názor Komisie, že toto ocenenie bolo nezávislé, pretože si ho objednal predávajúci. Spoločnosť Hammar sa takisto domnieva, že predpoklady, ktoré použila organizácia Colliers International, neboli reálne (okrem iného preto, že predpokladala len 10 % podiel neobsadených priestorov), vzhľadom na situáciu zariadenia v čase transakcie.
(44)
Ďalší možný ukazovateľ trhovej ceny zariadenia je zahrnutý v ocenení, ktoré vykonala Swedbank Kommersiella Fastigheter (16) (ďalej len „Swedbank“) v júni 2008. Toto ocenenie sa uskutočnilo v mene miestnych podnikateľov, ktorí následne odkúpili zariadenie, a bolo určené na účely úveru na nadobudnutie zariadenia. Swedbank odhadla trhovú hodnotu zariadenia na 30 mil. SEK(3 mil. EUR), hoci oceňované priestory boli menšie ako celková veľkosť zariadenia (17). Predpoklad podielu neobsadených priestorov, ktorý použila Swedbank, bol 35 %, zatiaľ čo všetky ostatné predpoklady boli porovnateľné s predpokladmi, ktoré použila organizácia Colliers International.
(45)
V správe PwC sa uvádza súbor odhadov trhovej hodnoty zariadenia v závislosti od momentu, kedy sa predalo. V správe sa napríklad konštatuje, že hodnota zariadenia v čase, keď ho podnik Chips AB odpredal podniku FABV, bola približne 9 mil. SEK, ale v momente, keď si ho spoločnosť Hammar prenajala od podniku FABV v ten istý deň (13. februára 2008), bola približne 5,5 mil. SEK(0,55 mil. EUR). V správe PwC sa uvádza tretí odhad trhovej hodnoty zariadenia v čase, keď ho spoločnosť Hammar prenajala miestnym podnikateľom (1. marec 2008) vo výške približne 21 mil. SEK(2,1 mil. EUR).
(46)
Komisia predovšetkým pripomína, že v správe PwC sa uvádzajú rozdielne číselné údaje v prípade trhovej hodnoty zariadenia za krátke časové obdobie. Vzhľadom na to, že trhová hodnota nehnuteľností obvykle zostáva relatívne konštantná z krátkodobého hľadiska, s výnimkou výskytu mimoriadnych okolností, Komisia má silné pochybnosti, pokiaľ ide o niektoré ocenenia uvedené v správe PwC, najmä vzhľadom na skutočnosť, že všetky transakcie sa uskutočnili vo veľmi krátkom časovom rámci.
(47)
V súvislosti s prvými dvomi oceneniami zariadenia obsiahnutými v správe PwC (v prvom prípade 9 mil. SEK a v druhom prípade 5,5 mil. SEK) Komisia dospela k záveru, že v porovnaní so súčasnými odhadmi organizácie Colliers International a Swedbank, sa tieto dve ocenenia zdajú byť nereálne. Na jednej strane, v súvislosti s odhadom 5,5 mil. SEK Komisia pripomína, že spoločnosť PricewaterhouseCoopers (ďalej len „PwC“) zakladá svoje ocenenie na peňažných tokoch odvodených z nájomného, ktoré platila spoločnosť Hammar podniku FABV za prenájom zariadenia, z nájomného, ktoré samotná spoločnosť PwC uznáva ako veľmi nízke v porovnaní s bežným výnosom z porovnateľného priemyselného zariadenia. Je to zvlášť nápadné v porovnaní s nájomným, ktoré spoločnosť Hammar účtovala miestnym podnikateľom len o niekoľko dní neskôr a ktoré bolo približne sedemkrát vyššie (pozri poznámky pod čiarou č. 7 a 8). So zreteľom na to Komisia dospela k záveru, že nájomné účtované spoločnosti Hammar bolo nižšie, ako je trhová cena. Komisia sa preto domnieva, že ocenenie 5,5 mil. SEK, ktoré vychádza z predpokladanej úrovne príjmu z prenájmu, ktorá je nižšia ako trhová úroveň, nevyjadruje skutočnú trhovú hodnotu zariadenia. Na druhej strane, odhad 9 mil. SEK spočíva na predpokladanom podiele neobsadených priestorov 100 % v prvých dvoch rokoch vlastníctva, ktorý potom klesne na 75 % v 3. roku a na 50 % vo 4. roku a ustáli sa na 60 % počas zvyšku obdobia, na ktoré sa vzťahuje ocenenie. Predpokladaný podiel neobsadených priestorov však nezohľadňuje skutočnosť, že v čase predaja bolo známe, že miestni podnikatelia boli pripravení prenajať si zariadenie a že v dôsledku toho hodnota, ktorá sa má posudzovať, je hodnota zariadenia s nájomcom.
(48)
V treťom odhade správy PwC sa uvádza trhová hodnota zariadenia v čase, keď ho spoločnosť Hammar predala miestnym podnikateľom, vo výške približne 21 mil. SEK, napriek tomu, že priestory, na ktoré sa vzťahuje tento odhad, sú o niečo menšie ako celková veľkosť zariadenia (pozri poznámku pod čiarou č. 17). Tento odhad je v podstate založený na rovnakej metodike ako odhady organizácie Colliers International a Swedbank, a ako hlavný predpoklad sa v ňom použili podmienky nájomnej zmluvy medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi, to znamená, podmienky konkrétneho nájmu, ktoré sa uplatňovali v čase predaja. Takisto by bolo potrebné uviesť, že podmienky nájmu boli podľa všetkého v súlade s trhom, a to najmä preto, že boli dohodnuté medzi dvomi súkromnými trhovými subjektmi, ktoré pravdepodobne mali iba ekonomicky racionálne motívy. Komisia sa preto domnieva, že tretí odhad trhovej hodnoty zariadenia obsiahnutý v správe PwC je hodnoverný.
(49)
Bez ohľadu na to, ktorý odhad trhovej hodnoty zariadenia sa vyberie (odhad organizácie Colliers International, odhad Swedbank alebo tretí odhad uvedený v správe PwC), je preto jasné, že cena 8 mil. SEK, za ktorú podnik FABV predal zariadenie spoločnosti Hammar, bola podstatne nižšia ako trhová cena, a v dôsledku toho poskytla výhodu spoločnosti Hammar.
(50)
Keďže všetky potrebné kritériá článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené, Komisia dospela k záveru, že posudzované opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Keďže toto opatrenie štátnej pomoci bolo okrem toho poskytnuté príjemcovi bez predchádzajúceho schválenia Komisie, predstavuje neoprávnenú pomoc.
(51)
Výhoda pre príjemcu bude zodpovedať rozdielu medzi cenou, ktorú zaplatila spoločnosť Hammar, to znamená, 8 mil. SEK, a trhovou cenou zariadenia.
(52)
Pri stanovovaní trhovej ceny zariadenia bude Komisia skúmať možné alternatívy a odhady, ktoré sú k dispozícii, a to: i) 17 mil. SEK, ktoré podnik FABV skutočne zaplatil podniku Chips AB 18. februára 2008; ii) 40 mil. SEK, ktoré miestni podnikatelia skutočne zaplatili spoločnosti Hammar; iii) 27 mil. SEK podľa odhadu organizácie Colliers International pred predajom; iv) 30 mil. SEK podľa odhadu Swedbank v júni 2008 a v) ocenenie vo výške 21 mil. SEK, ktoré obsahuje správa PwC.
(53)
Komisia sa domnieva, že cena 17 mil. SEK, ktorú podnik FABV zaplatil podniku Chips AB v čase nákupu zariadenia, nepredstavuje presvedčivý dôkaz trhovej hodnoty. Komisia už vysvetlila v rozhodnutí o začatí konania, že podnik Chips AB akceptoval cenu, ktorá bola nižšia ako odhadovaná trhová hodnota zariadenia, pretože sa chcel vyhnúť poškodeniu dobrého mena svojho podniku, vyplývajúceho zo zrušenia prevádzky zariadenia, a nezamestnanosti, ktorá by nasledovala. Takisto chcel využiť možnosť rýchleho predaja s cieľom zbaviť sa svojich prevádzok v spoločnosti Topp. Súkromný trhový subjekt, ktorý nemá tieto obmedzenia (ktoré sú špecifické pre podnik Chips AB), by požadoval vyššiu cenu. Z týchto dôvodov Komisia nepovažuje za potrebné odpovedať na tvrdenia spoločnosti Hammar zhrnuté v odôvodnení tohto rozhodnutia, ktoré sa okrem toho týkajú veci, ktorá nie je súčasťou formálneho zisťovania.
(54)
Na základe informácií doručených v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania Komisia takisto zistila, že suma 40 mil. SEK, ktorá bola dohodnutá s miestnymi podnikateľmi, zrejme nie je vhodným ukazovateľom trhovej ceny zariadenia, pretože podnikatelia financovali túto dohodnutú sumu hlavne prostredníctvom bankového úveru a čiastočne prostredníctvom úveru od samotnej spoločnosti Hammar. Veľký podiel finančných prostriedkov, ktoré poskytol predávajúci (ktorý je zároveň veriteľom transakcie), a zodpovedajúce úverové riziko, ktoré znáša, priamo nepodporujú tvrdenie, že nominálna cena 40 mil. SEK predstavuje skutočnú finančnú hodnotu zariadenia. Nominálna cena zaplatená v tejto transakcii preto nie je presvedčivým dôkazom ceny, ktorá by bola zaplatená za zariadenie v prípade predaja za trhových podmienok, ale je istotne ďalším ukazovateľom toho, že cena 8 mil. SEK nevyjadruje trhovú hodnotu zariadenia. Skutočne, tieto dve možnosti boli stanovené v rámci obdobia, ktoré nepresiahlo 3 týždne, a taký značný cenový rozdiel za krátke časové obdobie potvrdzuje, že táto suma nepredstavovala trhovú cenu.
(55)
Pokiaľ ide o odhady organizácie Colliers International a Swedbank, Komisia v zásade nevidí dôvod spochybňovať, že sú nezávislé a vypracované podľa všeobecne uznávaných noriem. Komisia však uznáva, že tieto odhady nie sú priamo porovnateľné, pretože niektoré predpoklady, ktoré sú základom pre posúdenia, sa odlišujú. Na základe dostupných informácií si Komisia nemôže byť úplne istá, pokiaľ ide o to, či tieto odhady poskytujú najspoľahlivejšie vyjadrenie skutočnej trhovej hodnoty zariadenia, pretože vychádzajú skôr z predpokladov a porovnaní s inými obchodmi na trhu ako s transakciami, ktoré zahŕňajú samotné zariadenie.
(56)
Celkove Komisia považuje za vhodné použiť trhovú hodnotu z tretieho odhadu v správe PwC. Ako sa uvádza v odôvodnení, Komisia uznáva, že tento odhad - napriek tomu, že sa uskutočnil po transakciách - vychádza z údajov o peňažnom toku z nájomnej zmluvy, ktorá skutočne existovala (zmluva medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi), a je preto založený na skutočných sledovaniach trhu. V tejto súvislosti odhad vo výške 21 mil. SEK predstavuje hodnoverný, aj keď konzervatívny odhad trhovej hodnoty zariadenia v porovnaní s odhadmi organizácie Colliers International a Swedbank. Komisia okrem toho pripomína, že spoločnosť Hammar uzavrela 13. februára 2008 opčnú zmluvu na kúpu zariadenia za 8 mil. SEK a túto opciu uplatnila 11. augusta 2008. Dňa 1. marca 2008 spoločnosť Hammar uzavrela opčnú zmluvu s miestnymi podnikateľmi na predaj zariadenia za 40 mil. SEK a zmluva o predaji, pri uplatnení opcie, bola uzavretá 2. septembra 2008. Dátum, ktorý spoločnosť PwC vo svojej správe používa ako základ na odhadovanú hodnotu 21 mil. SEK za zariadenie, je 1. marec 2008. Vzhľadom na malý časový odstup medzi všetkými týmito transakciami nie je dôvod domnievať sa, že trhová hodnota zariadenia by sa podstatne odlišovala od sumy 21 mil. SEK v čase, keď ju spoločnosť Hammar kúpila, alebo keď uzavrela opčnú zmluvu.
(57)
Na tomto základe sa výhoda pre spoločnosť Hammar rovná sume 13 mil. SEK(1,3 mil. EUR). Daná výhoda je vypočítaná ako rozdiel medzi trhovou hodnotou 21 mil. SEK a skutočnou cenou 8 mil. SEK, ktorú spoločnosť Hammar zaplatila za zariadenie.
4.2. Zlučiteľnosť pomoci
(58)
Švédsko ani spoločnosť Hammar nepredložili tvrdenia o zlučiteľnosti pomoci. Jediné ciele, ktoré uviedli švédske orgány v súvislosti so sporným opatrením, boli politické zámery obce zachovať pokračovanie činnosti a zároveň zabezpečiť zamestnanosť v oblasti Vänersborg.
(59)
Vzhľadom na to, že obec sa nenachádza v podporovanej oblasti (pozri odôvodnenie), nie je oprávnená na regionálnu pomoc. Druhy cieľov pre dané opatrenie, ktoré predložilo Švédsko, by sa mohli zohľadniť so zreteľom na oznámenie Komisie - usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (18). Nič však nenasvedčuje tomu, že podmienky stanovené v týchto usmerneniach boli v tomto prípade splnené. Predovšetkým, nič nenaznačuje, že spoločnosť Hammar bola firmou v ťažkostiach v čase, keď kúpila zariadenie.
(60)
V každom prípade sa doteraz dostatočne nepreukázalo, že opatrenie bolo potrebné a primerané na dosiahnutie akýchkoľvek cieľov spoločného záujmu. Komisia preto neurčila žiadne dôvody, na základe ktorých by vyhlásila pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom so zreteľom na článok 107 ods. 3 ZFEÚ.
(61)
Žiadne iné dôvody, pokiaľ ide o zlučiteľnosť, sa zjavne neuplatňujú. Komisia preto dospela k záveru, že predaj zariadenia spoločnosti Hammar, ktorý uskutočnila obec, predstavuje štátnu pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
4.3. Nájomná zmluva a cena opcie
(62)
V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, aj pokiaľ ide o súlad nájomnej zmluvy uzatvorenej medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 a cenou opcie poskytnutej spoločnosti Hammar na kúpu zariadenia (pozri odsek 38 rozhodnutia o začatí konania) s trhovými podmienkami.
(63)
Pokiaľ ide o nájomnú zmluvu, Komisia sa domnieva, že predstavuje štátnu pomoc, vzhľadom na to, že potrebné požiadavky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú splnené z tých istých dôvodov uvedených v oddiele 4.1: i) príjemca opatrenia, to znamená spoločnosť Hammar, sa kvalifikuje ako podnik; ii) rozhodnutia podniku FABV sú pripísateľné štátu, a v prípade, že majú finančné dôsledky, znamenajú využívanie štátnych zdrojov; iii) opatrenie je selektívne, pretože prinieslo výhodu konkrétnemu podniku; iv) ako sa vysvetľuje v odôvodnení a ako potvrdzuje správa spoločnosti PwC, ktorú predložila samotná spoločnosť Hammar, Komisia sa domnieva, že nájomné účtované podnikom FABV spoločnosti Hammar je nižšie ako trhová cena, a preto znamená výhodu pre spoločnosť Hammar a v) aj keď spoločnosť Hammar pôsobí výlučne na miestnej úrovni, je aktívna na trhu, na ktorom nie je možné vylúčiť vplyv na obchod a hospodársku súťaž v rámci Únie a EHP.
(64)
S cieľom stanoviť výhodu, ktorú využíva spoločnosť Hammar, malo by sa porovnať nájomné dohodnuté medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 - 0,5 mil. SEK za prvý rok - a nájomné dohodnuté 1. marca 2008 medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi - 3,5 mil. SEK za prvý rok. Komisia sa domnieva, že podmienky tejto druhej zmluvy predstavujú trhovú hodnotu za prenájom zariadenia, vzhľadom na to, že boli dohodnuté medzi dvomi súkromnými stranami s ekonomicky racionálnymi motívmi. V tejto súvislosti by bolo takisto potrebné uviesť, že v správe PwC sa naostatok uvedená suma používa na výpočet hodnoty zariadenia. Vzhľadom na to, že spoločnosť Hammar zaplatila nájomné obci len za obdobie medzi 1. marcom 2008 a 11. augustom 2008, teda dátumom, keď uplatnila svoju opciu, to znamená, približne za 6 mesiacov, proporcionálny výpočet výhody vo výške 3 mil. SEK, ktorá predstavuje rozdiel medzi nájomným dohodnutým medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar a nájomným dohodnutým medzi spoločnosťou Hammar a miestnymi podnikateľmi, by mal viesť k sume 1,5 mil. SEK(0,15 mil. EUR).
(65)
Vzhľadom na to, že sa neuplatňuje žiadne odôvodnenie zlučiteľnosti a ani sa neuvádza (pozri oddiel 4.2), Komisia dospela k záveru, že nájomná zmluva uzatvorená medzi podnikom FABV a spoločnosťou Hammar 13. februára 2008 predstavuje štátnu pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(66)
V súvislosti s cenou opcie poskytnutej spoločnosti Hammar na kúpu zariadenia Komisia uvádza, že táto opcia zrejme nie je vykonateľná, pretože podľa švédskeho práva nie sú záväzky, pokiaľ ide o kúpu alebo predaj nehnuteľnosti niekedy v budúcnosti, v zásade záväzné (19). Výhoda, ktorú by spoločnosť Hammar mohla získať z takej opcie je preto veľmi neistá, ak nie žiadna, a v každom prípade môže byť dostatočne vyvážená zaplateným nájomným alebo predajnou cenou. Preto nie je možné pevne stanoviť, že spoločnosť Hammar získala výhodu z tejto opcie oddelene od výhody, ktorú získala prostredníctvom nájomnej zmluvy a následného predaja zariadenia.
5. VRÁTENIE POMOCI
(67)
V článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (20) sa ustanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu.“
(68)
Vzhľadom na to, že dané opatrenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, výška pomoci sa musí vrátiť s cieľom opätovne nastoliť situáciu, aká bola na trhu pred poskytnutím pomoci. Vrátenie pomoci sa teda realizuje odo dňa, keď vznikla príjemcovi výhoda, t. j. odo dňa, od ktorého mal príjemca pomoc k dispozícii, až do skutočného vrátenia pomoci plynú z pomoci úroky.
(69)
Nezlučiteľný prvok pomoci v prípade daných opatrení by sa vypočítal vo výške 14,5 mil. SEK a pozostával by z rozdielu medzi trhovou cenou zariadenia (21 mil. SEK) a cenou, ktorú zaplatila spoločnosť Hammar (8 mil. SEK) a ktorá sa rovná sume 13 mil. SEK, plus suma, ktorá by sa vrátila na základe nájomnej zmluvy (1,5 mil. SEK).
(70)
Zo sumy, ktorá sa má vrátiť, by sa mali zaplatiť úroky. V prípade nezlučiteľného prvku pomoci vo výške 13 mil. SEK by sa úroky mali vypočítať odo dňa, od ktorého spoločnosť Hammar uplatnila svoju opciu a získala zariadenie od podniku FABV, to znamená, od 11. augusta 2008. V prípade nezlučiteľného prvku pomoci vo výške 1,5 mil. SEK by sa úroky mali vypočítať odo dňa splatnosti nájomného, to znamená od 1. marca 2008,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc vo výške 14,5 mil. SEK, ktorú Švédsko poskytlo neoprávnene, v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v prospech spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB vo forme predaja a prenájmu verejného majetku v Brålande v obci Vänersborg za nižšiu ako trhovú hodnotu, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
1. Švédsko vymôže pomoc uvedenú v článku 1 od spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB.
2. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, keď boli poskytnuté spoločnosti Hammar Nordic Plugg AB, až do ich skutočného vrátenia.
3. Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (21).
Článok 3
1. Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.
2. Švédsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 4
1. Švédsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:
a)
celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorú príjemca musí vrátiť;
b)
podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
c)
dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.
2. Švédsko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 8. februára 2012