РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 7. decembra 2011
o kompenzáciách, ktoré vyplatil Grécky poľnohospodársky poisťovací orgán (ELGA) v rokoch 2008 a 2009
[oznámené pod číslom K(2011) 7260]
(Iba grécke znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/157/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom ZFEÚ (1),
keďže:
I. POSTUP
(1)
Potom, ako Komisia získala z tlače informácie v súvislosti s kompenzáciami vo výške 425 mil. EUR, ktoré mal Grécky poľnohospodársky poisťovací orgán (ďalej len ELGA) vyplatiť po protestoch veľkého počtu gréckych poľnohospodárov z januára 2009 za straty na príjme z roku 2008 spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami, sa 4. februára 2009 konalo bilaterálne stretnutie s gréckymi orgánmi. Po tomto stretnutí stále zastúpenie Grécka pri EÚ poskytlo informácie k uvedenému opatreniu listom z 9. februára 2009.
(2)
Listom z 23. februára 2009 Komisia požiadala o poskytnutie doplňujúcich informácií. Listom z 20. marca 2009 grécke orgány odpovedali Komisii, že ELGA získal pôžičku na vyplatenie predmetných kompenzácií vo výške 425 mil. EUR, ako aj ďalšiu pôžičku vo výške 444 mil. EUR, ktorej veľká časť sa mala v roku 2008 využiť na vyplatenie odškodnenia za škody na rastlinnej a živočíšnej výrobe, na ktoré sa vzťahuje poistenie ELGA.
(3)
Útvary Komisie požiadali o poskytnutie doplňujúcich informácií listom zo 4. mája 2009. Grécke orgány odpovedali listom zo 16. júna 2009. Listom z 13. júla 2009 útvary Komisie informovali grécke orgány, že kompenzácia vo výške 425 mil. EUR za rok 2009 sa zaevidovala ako podozrenie pod č. CP 196/2009 a že kompenzácie vo výške 444 mil. EUR vyplatené v roku 2008 sa v súvislosti s časťou týkajúcou sa odškodnenia za škody spôsobené príčinami, na ktoré sa vzťahuje systém poistenia ELGA, posúdili ako nezákonná pomoc podľa čl. l písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (2) Zmluvy o ES (3) a zaevidovali sa pod číslom NN 39/09.
(4)
Po odpovedi gréckych orgánov listom z 18. augusta 2009 útvary Komisie požiadali o poskytnutie doplňujúcich informácií listom zo 14. septembra 2009. Komisia súčasne uvedeným listom informovala grécke orgány, že na základe informácií, ktoré jej poskytli, podľa ktorých sa zainteresovaným poľnohospodárom vyplatili kompenzácie vo výške 425 mil. EUR za rok 2009, sa predmetné odškodnenie tiež zaevidovalo ako nezákonná pomoc v zmysle čl. 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 pod rovnakým číslom NN 39/09.
(5)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania sa zverejnilo v Úradnom vestníku Európskej únie20. marca 2010 (4). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k daným opatreniam. Komisia dostala pripomienky tretích strán, ktoré sa odoslali gréckym orgánom 6. mája 2010. Grécke orgány poslali svoje stanovisko k pripomienkam tretích strán 21. júla 2010.
(6)
Grécke orgány predložili doplňujúce informácie k predmetnej pomoci 4. júna 2010, 10. septembra 2010 a 14. septembra 2010. Listom zo 17. novembra 2010 Komisia požiadala o doplňujúce informácie. Grécke orgány odpovedali listom z 9. marca 2011.
(7)
Na žiadosť gréckych orgánov sa 31. marca 2011 uskutočnilo bilaterálne stretnutie s útvarmi Komisie. Grécke orgány odoslali po tomto stretnutí, t. j. 11. mája 2011 a 12. júla 2011, doplňujúce informácie. Na žiadosť gréckych orgánov sa 11. novembra 2011 uskutočnilo druhé bilaterálne stretnutie s útvarmi Komisie.
II. POPIS
(8)
Na základe gréckeho zákona č. 1790/1988 o organizácii a fungovaní Gréckeho poisťovacieho orgánu a o ďalších ustanoveniach (5) (ďalej len zákon 1790/1988) sa zriadil verejný orgán s názvom Grécky poľnohospodársky poisťovací orgán (ELGA). ELGA je súkromná právnická osoba v úplnom vlastníctve štátu. Podlieha kontrole ministra pre poľnohospodárstvo v súlade s článkom 12 vyššie uvedeného zákona. ELGA spravuje položky, ktoré sú zapísané v jeho rozpočte v súlade s rozhodnutiami jeho správnej rady, ktorej členov menuje minister pre poľnohospodárstvo. ELGA zabezpečuje poistenie rastlinnej a živočíšnej výroby, ako aj rastlinného a živočíšneho kapitálu poľnohospodárskych podnikov proti škodám, ktoré sú výsledkom prírodných pohrôm.
(9)
Podľa článku 3a (6) je poistenie orgánom ELGA povinné a vzťahuje sa na prírodné riziká, menovite záplavy, búrky, mráz a dlhotrvajúcu zimu, sneh, krupobitie, vysoké teploty a slnečné žiarenie, dlhotrvajúce dažde mimo sezóny, suchá, entomologické a fytopatologické ochorenia plodín, epizootické ochorenia, blesk ako pôvodca požiaru, zemetrasenie, škody spôsobené morom, škody na rastlinnej výrobe spôsobené voľne žijúcimi zvieratami, ako aj celý rad chorôb postihujúcich hovädzí dobytok, ovce a kozy.
(10)
Podľa článku 5a (7) zákona 1790/1988 musia výrobcovia poľnohospodárskych výrobkov využívajúci systém poistenia opísaný v odôvodnení 9 povinne zaplatiť orgánu ELGA osobitný príspevok na poistenie. Tento príspevok má povahu príspevku uloženého zákonodarcom, ktorý sa vzťahuje na nákup a predaj tuzemských poľnohospodárskych výrobkov, a z ktorého príjmy sú určené pre orgán ELGA zodpovedný za prevenciu a odškodnenie poľnohospodárskych podnikov za škody spôsobené prírodnými rizikami.
(11)
Podľa článku 5a zákona 1790/1988 je výška osobitného príspevku na poistenie stanovená na 3 % v prípade rastlinných výrobkov a na 0,5 % v prípade živočíšnych výrobkov (8). Výšku príspevku stanovuje príslušné ministerstvo na základe návrhu, ktorý predkladá ELGA ministrovi poľnohospodárstva. Príjmy ELGA z osobitného príspevku na poistenie prijaté správcom príspevkov sú zahrnuté do výnosov štátneho rozpočtu ako štátne príjmy a sú zapísané v osobitnej príjmovej položke. Tieto príjmy sa vyplácajú orgánu ELGA z rozpočtu ministerstva pre poľnohospodárstvo, premenovaného na ministerstvo pre rozvoj vidieka a výživu, ako každoročný zápis rozpočtového prostriedku v rovnakej výške na návrh, ktorý predkladá ELGA tomuto ministerstvu. ELGA nemá ďalší vplyv na výšku príspevku alebo odškodnenia.
(12)
Poistenie orgánom ELGA sa povinne vzťahuje na fyzické a právnické osoby, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú poľnohospodárske podniky a podniky zaoberajúce sa chovom, hydinárstvom, výrobou medu, rybolovom a chovom rýb alebo podobné podniky. Príjmy ELGA tvoria najmä príjmy z osobitného príspevku na poistenie. Ďalšia právomoc ELGA, ktorá vyplýva zo zákona č. 3147/2003, je vyplácanie pomoci v rámci plánovacích programov pre prípad núdzovej kompenzácie škôd na rastlinnom a pevnom kapitále spôsobených prírodnými pohromami, nepredvídateľnými udalosťami alebo nepriaznivými klimatickými podmienkami. Táto pomoc sa financuje zo štátneho rozpočtu alebo z pôžičiek. Programy sa vzťahujú na štátnu pomoc schválenú rozhodnutím Komisie.
(13)
Výnosom ministra hospodárstva a ministra pre vidiecky rozvoj č. 262037 z 30. januára 2009 (ďalej len medzirezortný výnos) sa mali vyplatiť výnimočné kompenzácie vo výške 425 mil. EUR za škody z roku 2008. V súlade s týmto výnosom sa kompenzácie od ELGA mali vzťahovať na pokles produkcie uvedených plodín, ktorý nastal počas hospodárskeho roka 2008 vplyvom nepriaznivých klimatických podmienok, menovite sucha, horúčav, dažďa a entomologických, ako aj fytopatologických ochorení uvedených plodín. Uvedené škody sa týkali mandľovníkov, čerešní, marhúľ, niektorých odrôd broskýň, sliviek, hrušiek a jabloní, špargle, orientálneho tabaku, zemiakov, bavlny, olivovníkov a obilia.
(14)
Podľa informácií od gréckych orgánov sa do výšky škody, okrem výrobných strát, započítala aj horšia kvalita niektorých plodín (obilie, bavlna). Uvedené straty a nižšia kvalita produkcie vyplynuli z kombinácie meteorologických javov a ochorení rastlín pre nepriaznivé klimatické podmienky, ktoré počas uvedeného roka postihli dotknuté plodiny.
(15)
ELGA na vyplatenie uvedeného odškodnenia uzatvoril s bankou zmluvu o pôžičke vo výške 425 000 000 EUR. Pôžička má desaťročnú splatnosť (od 2010 do 2019). Prvé tri roky (2010 až 2012) je pôžička zaťažená úrokmi a odvodmi gréckemu štátu vo výške 28 513 250 EUR za rok a nasledujúcich sedem rokov (2013 až 2019) úrokmi, amortizáciou a odvodmi gréckemu štátu vo výške 89 227 536 EUR v roku 2013, 85 087 786 EUR v roku 2014, 81 025 536 EUR v roku 2015, 76 963 286 EUR v roku 2016, 72 901 036 EUR v roku 2017, 68 838 786 EUR v roku 2018 a 64 776 536 EUR v roku 2019. Za pôžičku ručí v prospech ELGA grécky štát.
(16)
Podľa informácií od gréckych orgánov, odškodnenie, ktoré vyplatil ELGA v roku 2008 za škody, na ktoré sa vzťahuje poistenie, dosiahlo výšku 386 986 648 EUR. Časť tejto sumy vo výške 88 353 000 EUR pochádzala z príspevkov na poistenie. Druhá časť pochádzala z príjmov z pôžičky vo výške 444 mil. EUR.
(17)
ELGA uzatvorila s bankou zmluvu o pôžičke vo výške 444 000 000 EUR na základe článku 13 gréckeho zákona č. 3074/2002 a článku 28 ods. 17 gréckeho zákona č. 3147/2003. Pôžička má desaťročnú splatnosť (2009 až 2018). Prvé tri roky (2009 až 2011) je pôžička zaťažená úrokmi a odvodmi gréckemu štátu vo výške 23 709 600 za rok a nasledujúcich sedem rokov (2012 až 2018) úrokmi, amortizáciou a odvodmi gréckemu štátu vo výške 87 138 171 EUR v roku 2012, 83 789 143 EUR v roku 2013, 80 395 714 EUR v roku 2014, 77 002 286 EUR v roku 2015, 73 608 857 EUR v roku 2016, 70 215 429 EUR v roku 2017 a 66 822 000 EUR v roku 2018. Za pôžičku ručí v prospech ELGA grécky štát.
(18)
Ďalšia časť pôžičky vo výške 145 366 352 EUR bola určená na poskytnutie štátnej pomoci schválenej rozhodnutím Komisie v rámci plánovacích programov pre núdzové prípady v súvislosti s požiarmi z roku 2006 a 2007. Rozhodnutie sa nevzťahuje na túto časť príjmov orgánu ELGA.
III. POCHYBNOSTI KOMISIE V RÁMCI ZAČATIA ZISŤOVACIEHO KONANIA
1. V súvislosti s existenciou štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ
(19)
Pomoc poskytnutá zo štátnych zdrojov: Komisia si myslí, že táto podmienka je v danom prípade splnená, keďže dotknutá vnútroštátna právna úprava (pozri odôvodnenie 11) jasne stanovuje, že služby, ktoré poskytuje ELGA, sú financované zo štátnych zdrojov a možno ich pripísať štátu.
(20)
Grécke orgány v rámci doplňujúcich informácií predložených pred začatím konania uviedli, že plánujú zvýšenie percentuálneho odvodu osobitného príspevku na poistenie s cieľom zvýšiť príjmy ELGA. Informácie poskytnuté v súvislosti so zvýšením príjmov ELGA však neobsahujú presné údaje umožňujúce v tejto etape konania konštatovať, či by takéto zvýšenie stačilo na splatenie uvedených pôžičiek a na poskytnutie odškodnenia výrobcom počas príslušných rokov. Preto sa nedalo vylúčiť, že sa príslušné opatrenia budú financovať aj z iných štátnych zdrojov, ktoré má ELGA k dispozícii.
(21)
Opatrenia, ktoré vedú k ovplyvňovaniu obchodu a narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže: Odškodnenie, ktoré ELGA vyplatil v roku 2008 v rámci povinného poistenia, sa týkalo niekoľkých gréckych produktov rastlinného a živočíšneho pôvodu. Odškodnenie vyplatené v roku 2009 sa týkalo niekoľkých druhov plodín (pozri odôvodnenie 13). Komisia v čase začatia konania skonštatovala, že predmetné odškodnenie zvýhodňuje miestnych producentov na úkor ostatných európskych producentov, ktorí takúto podporu neprijímajú. Poľnohospodárske odvetvie je otvorené hospodárskej súťaži na úrovni Európskej únie, a teda vnímavé voči každému opatreniu v prospech výroby v tom či onom členskom štáte. Hrozí teda, že uvedené odškodnenie naruší hospodársku súťaž na spoločnom trhu a dotkne sa obchodu medzi členskými štátmi.
(22)
Opatrenia, ktoré zvýhodňujú niektoré podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru: Pokiaľ ide o otázku, či platby orgánu ELGA v kontexte povinného poistenia proti prírodným rizikám poskytujú selektívnu výhodu, Komisia si myslí, že selektívnosť opatrenia vyplýva najmä zo skutočnosti, že odškodnenia od orgánu ELGA sa obmedzili na produkciu len niektorých poľnohospodárskych produktov.
Komisia sa domnievala, že je obhájiteľné, ak sa pre osobitné vlastnosti poľnohospodárskeho odvetvia a jeho osobitnú závislosť na určitých klimatických podmienkach, ako aj pre jeho citlivosť voči prírodným rizikám v Grécku sa zavedie systém štátnych opatrení, ktorý zabezpečuje minimálnu úroveň kompenzácie založenú na zásade solidarity. Komisia usúdila, že pokiaľ je toto odškodnenie, ktoré vyplatil ELGA zo systému povinného poistenia, financované z príjmov pochádzajúcich z osobitného príspevku na poistenie, môže sa prípadne považovať za príjem, ktorý neposkytuje príjemcom neopodstatnenú výhodu.
Takéto odôvodnenie založené na logike a povahe systému sa nemôže vzťahovať na dodatočné finančné zásahy zo strany gréckeho štátu v prospech uvedeného systému (navyše k financovaniu z povinných príspevkov). Komisia však v čase začatia zisťovacieho konania nemala dostatok informácií, aby dospela k záveru, že sa tak naozaj stalo. Komisia mala pochybnosti najmä o tom, že uvedené opatrenia sa financovali bez dodatočného zásahu zo strany štátu.
(23)
Komisia preto v čase začatia konania dospela k záveru, že nie je možné vylúčiť, že odškodnenia, ktoré vyplatil ELGE v rokoch 2008 a 2009 v rámci povinného poistenia, patria pod ustanovenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ a predstavujú štátnu pomoc.
2. Označenie opatrení za protiprávnu pomoc
(24)
Keďže pomoc bola poskytnutá a vyplatená bez predchádzajúceho oznámenia Komisii, ide o protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999.
3. Predbežné posúdenie zlučiteľnosti pomoci
(25)
Keďže grécke orgány tvrdili, že uvedené opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, Komisia nemala v čase začatia konania dostatok potrebných informácií, aby mohla posúdiť zlučiteľnosť pomoci s ustanoveniami právnych textov platnými v čase jej poskytnutia, tzn. v rokoch 2008 a 2009. V danom prípade ide o usmernenia Spoločenstva pre štátnu pomoc v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (9) (ďalej len usmernenia) a osobitne o kapitolu V.B týkajúcu sa pomoci určenej na kompenzáciu škôd v oblasti poľnohospodárskej výroby alebo prostriedkov poľnohospodárskej výroby.
(26)
Z poskytnutých informácií pravdepodobne vyplýva, že ustanovené kompenzácie u väčšiny postihnutých plodín sa zameriavali na škody dosahujúce minimálnu úroveň 30 %, pričom do úvahy sa brali straty produkcie alebo zhoršenie kvality niektorých výrobkov pre kombináciu viac ako jedného nepriaznivého meteorologického javu a, v prípade niektorých rastlín, pre ochorenia. Informácie, ktoré poskytli grécke orgány, neobsahovali údaje týkajúce sa spôsobu výpočtu uvedených kompenzácií.
(27)
Komisia mala preto pochybnosti o zlučiteľnosti uvedenej pomoci s kapitolou V.B usmernení.
IV. PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN
(28)
Zainteresovanými stranami, ktoré predložili svoje pripomienky, sú Európsky výbor pre poľnohospodársky a agropotravinársky obchod (CELCAA), Výbor pre obchod s obilninami a krmovinami (COCERAL), ako aj tretia zainteresovaná strana, ktorá požiadala o dôverné zaobchádzanie s identitou.
(29)
Nezávislé tretie strany (tretia zainteresovaná strana), ako aj CELCAA a COCERAL, ktorých cieľom je ochrana nezávislých obchodníkov, sa domnievajú, že táto pomoc pôvodne poskytovaná poľnohospodárom končila v skutočnosti pri poľnohospodárskych družstvách a ich združeniach, ktorých výhradnou činnosťou je manipulácia s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktoré sú konkurenciou pre nezávislých obchodníkov.
(30)
Podľa zainteresovaných strán Grécko neposkytlo dôkazy, na základe ktorých by sa dalo preukázať, že odškodnenie bolo poskytnuté za škody spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami. Grécke orgány v súlade s usmerneniami nepredložili analytický popis povahy daných klimatických podmienok na podporu príslušných meteorologických informácií.
(31)
Podľa zainteresovaných strán grécke orgány neuviedli použitú metódu výpočtu predmetného odškodnenia, ani minimálnu úroveň utrpenej škody. Okrem toho uvedené odškodnenie sa obmedzovalo len na niektoré poľnohospodárske výrobky, pričom výrobné straty utrpeli aj výrobcovia ďalších výrobkov vylúčených z odškodnenia.
(32)
Zainteresované strany boli ďalej toho názoru, že pridelenie uvedeného odškodnenia ovplyvnilo tvorbu cien konečných výrobkov, keďže znížilo ceny výrobkov, na ktoré sa vzťahovalo. Uvedená pomoc preto ekonomicky zvýhodnila príslušných výrobcov, keďže im umožnila predávať časť produkcie nepostihnutú nepriaznivými klimatickými podmienkami za stavu, ktorý narúša hospodársku súťaž. Na druhej strane, súkromné subjekty (obchodníci, mlyny, mlyny vyrábajúce kŕmnu múku pre dobytok, hydinári, chovatelia ošípaných atď.) boli nútené prispôsobiť sa cenovej politike poľnohospodárskych družstiev a ich združení, čo postavilo družstvá do monopolnej situácie.
(33)
Krytie rizík, ktoré ELGA ponúka v odvetví poľnohospodárstva, by malo rešpektovať zásady proporcionality a rovnosti. Podľa zainteresovaných strán nie je akceptovateľné, aby odškodnenia, ktoré ELGA vyplatil v rokoch 2008 a 2009, zodpovedali sumám, ktoré tri a štyrikrát prekračujú celkovú sumu poistných príspevkov za tie isté roky.
(34)
Podľa zainteresovaných strán ELGA novou pôžičkou získanou na rok 2009 neprimerane zaťažil svoje príjmy na najbližších desať rokov, keďže už musel splácať pôžičku z roku 2008, pri ktorej dopredu „založil“ poistné príspevky na nasledujúce roky. Zainteresované strany ďalej poukazujú na existenciu ďalších dvoch pôžičiek, ktoré boli orgánu ELGA poskytnuté v roku 2009, t. j. pôžička vo výške 350 mil. EUR, ktorú orgánu ELGA poskytla Piraeus Bank, a pôžička vo výške 112 mil. EUR od Gréckej poľnohospodárskej banky a Gréckej národnej banky.
(35)
Zainteresované strany boli tiež toho názoru, že pôžičky vo výške 444 mil. EUR a 415 mil. EUR predstavujú dodatočné príjmy k príjmom z poistných príspevkov, a sú zákonom upravené ako pôžičky so zárukou gréckeho štátu. Tieto pôžičky by sa preto mali považovať za štátne zdroje.
V. PRIPOMIENKY GRÉCKA
1. Všeobecné pripomienky ku kompenzáciám poskytnutým v rokoch 2008 a 2009.
(36)
Grécke orgány tvrdia, že kompenzácie, ktoré vyplatil ELGA v rokoch 2008 a 2009, nepredstavujú štátnu pomoc.
Financovanie systému poistenia zabezpečujú povinné osobitné príspevky na poistenie od poľnohospodárov. Keďže tento systém sa riadi zásadou sociálnej solidarity, povinné osobitné príspevky nemusia byť nevyhnutne pomerné k poistnému riziku, a na druhej strane, vyplácané dávky nemusia byť nevyhnutne pomerné k príjmom poistenca (10). Podľa gréckych orgánov preto ide o skutočné kompenzácie na nápravu škôd na poľnohospodárskej výrobe spôsobených nepriaznivými klimatickými podmienkami, v súlade s gréckou právnou úpravou týkajúcou sa poľnohospodárskeho poistenia, ktoré zabezpečuje ELGA.
Podľa gréckych orgánov je ELGA schopný dodržiavať lehoty splatnosti svojich finančných záväzkov v rámci systému povinného poistenia. Túto kapacitu orgánu ELGA umocňuje implementácia nového zákona č. 3877/2010 o systéme ochrany a poistenia poľnohospodárskej činnosti, v ktorom sa ustanovujú dodatočné zdroje financovania pre ELGA. Uvedený zákon vo väčšine prípadov zvyšuje osobitný príspevok na poistenie (z 3 na 4 % pri škodách na rastlinnej výrobe a z 0,50 % na 0,75 % na živočíšnej výrobe). Navyše zavádza dobrovoľné poistenie strát, na ktoré sa nevzťahuje povinné poistenie, ako aj všeobecné poistenie, ktoré budú musieť orgánu ELGA uhrádzať fyzické osoby, pre ktoré poľnohospodárstvo nie je hlavnou činnosťou, a právnické osoby, ktorých väčšina akcií nepatrí vlastníkom, pre ktorých je poľnohospodárstvo hlavnou činnosťou.
(37)
Ak by sa kompenzácie predsa len mali považovať za štátnu pomoc, podľa gréckych orgánov sú zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a s usmerneniami. Grécke orgány predložili útvarom Komisie podrobné údaje o každej pomoci, ktorú poskytol ELGA v rokoch 2008 a 2009, obsahujúce meno a daňové číslo príslušného poľnohospodára, okres, v ktorom sa nachádza parcela, druh plodiny, mernú jednotku plodiny a počet použitých jednotiek, výšku pomoci a dátum poskytnutia pomoci, opis škôd a ich výšku vzhľadom na normálnu produkciu.
(38)
Pokiaľ ide o kompenzácie z rokov 2008 a 2009 za škody, pri ktorých sa poškodilo viac ako 30 % normálnej rastlinnej výroby, podľa gréckych orgánov boli splnené všetky podmienky ustanovené v bodoch 124 až 130 usmernení, ako aj v článku 11 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe (ďalej len nariadenie o výnimkách) (11).
(39)
Podľa stanoviska gréckych orgánov sa uvedené pomoci vyplatili príslušným výrobcom alebo organizáciám výrobcov, do ktorých títo výrobcovia patria, v súlade s usmerneniami a vyššie uvedeným nariadením o výnimkách. Grécke orgány osobitne potvrdili, že:
a)
výška pomoci v žiadnom prípade neprekročila výšku skutočných strát výrobcov;
b)
pokiaľ ide o intenzitu pomoci, grécke orgány potvrdili, že podmienky stanovené v ustanoveniach článku 11 nariadenia o výnimkách boli dodržané, keďže ELGA nevyplatil žiadnu kompenzáciu presahujúcu 74,8 % zníženia príjmu z predaja výrobku v dôsledku nepriaznivej poveternostnej udalosti;
c)
čiastka strát oprávnených na poskytnutie pomoci sa znížila o akúkoľvek čiastku prijatú v rámci schém poistenia a o náklady, ktoré nevznikli pre nepriaznivú poveternostnú udalosť;
d)
výpočet straty sa uskutočnil na úrovni jednotlivého podniku;
e)
rozhodnutie o poskytnutí uvedenej pomoci, ako aj samotné vyplatenie pomoci sa uskutočnili v stanovených lehotách troch a štyroch rokov po vzniku straty v súlade s článkom 11 ods. 10 nariadenia o výnimkách;
f)
uvedené pomoci sa nekumulovali s inou štátnou pomocou, ani s finančnými príspevkami od členských štátov alebo Európskej únie v súvislosti s tými istými oprávnenými nákladmi. Príslušní výrobcovia získali uvedenú pomoc na nápravu tej istej škody na základe len jedného právneho predpisu, tzn., že pomoc bola poskytnutá na základe usmernení alebo na základe nariadenia o výnimkách, alebo na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (12) (ďalej nariadenie de minimis), alebo na základe oznámenia z 22. januára 2009 o dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (ďalej len oznámenie o dočasnom rámci Spoločenstva) (13).
(40)
Pokiaľ ide o spôsob výpočtu normálnej výroby, grécke orgány predložili informácie o použitom spôsobe a potvrdili splnenie podmienok z odseku 128 usmernení, podľa ktorých sa môže použiť alternatívny spôsob výpočtu pod podmienkou, že bude reprezentatívny a nebude sa zakladať na nezvyčajne vysokých výnosoch. Najmä hodnotenie škôd spôsobených nepriaznivými klimatickými podmienkami uskutočňujú agronómovia na úrovni individuálnej prevádzky na základe odhadov priamo na mieste, tak ako ustanovuje nariadenie o poistení ELGA. Agronóm-hodnotiteľ počas kontroly na mieste odmeria veľkosť parcely všetkými dostupnými prostriedkami (pásmo, katastrálne mapy, zariadenia GPS) a v prípade sadov spočíta počet stromov. Agronóm následne určí odhadom očakávaný výnos z parcely, pričom zohľadní použité pestovateľské postupy (najmä hustota výsadby, systém prerezávania stromov, skoré plodiny s využitím plastových fólií, systém zavlažovania), odrodu pestovaných druhov, predchádzajúce plodiny v prípade jednoročných plodín, ošetrovanie plodín (najmä hnojenie, boj proti škodcom), produktivitu pôdy a prípadné špecifiká daného hospodárskeho roka (sucho, nasadzovanie plodov). Následne sa vyhodnotí výška škôd na očakávanej výrobe. Na stanovenie výšky škôd sa odoberajú vzorky z rôznych častí parcely, pričom sa zohľadňuje strata množstva z očakávanej produkcie, zhoršenie kvality vplyvom poškodenia, ošetrovanie plodín po vzniku škôd (ako napr. dodatočná ochrana rastlín, dodatočné pletie, odstraňovanie poškodeného ovocia).
2. Osobitné pripomienky ku kompenzáciám poskytnutým v roku 2008
(41)
Z pomoci, ktorú poskytol ELGA v roku 2008, t. j. pomoc vo výške 386 986 648 EUR, sa výrobcom vyplatila kompenzácia vo výške 373 257 465,71 EUR za straty na rastlinnej výrobe spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami. ELGA pri tejto pomoci uplatnil článok 6 nariadenia o poistení rastlinnej výroby týkajúci sa kompenzácií výrobcom poľnohospodárskych výrobkov za straty spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami, tak ako ich upravuje vnútroštátny zákon 1790/1988 o vytvorení systému poistenia ELGA.
(42)
Grécko v súvislosti s uvedenými opatreniami pomoci predložilo meteorologické informácie týkajúce sa nepriaznivých klimatických podmienok pozorovaných počas hospodárskeho roka 2007 - 2008. Tieto nepriaznivé meteorologické javy formálne uznali verejné orgány. Ide najmä o nadmerne vysoké teploty pozorované v celej krajine na konci mesiacov jún a júl 2007, silné dažde vo viacerých regiónoch v októbri 2007, ako aj suché a horúce katabatické vetry pozorované ten istý mesiac na Kréte, búrky a krupobitie na začiatku augusta 2008 v niektorých severozápadných a centrálnych krajoch kontinentálneho Grécka, ako aj búrky na konci augusta toho istého roku v regiónoch Magnesia, Viotia, východná Atika a na ostrovoch Evia a Kréta.
Vo všeobecnosti sa kompenzácie poskytli na škody, ktoré presiahli ďalej uvedené úrovne v porovnaní s normálnou výrobou (14):
Minimálna úroveň škôd v porovnaní s normálnou výrobou
Celková výška kompenzácií
(EUR)
Počet poľnohospodárskych parciel, ktoré utrpeli straty
% z celkovej výšky kompenzácií
20 - 29
26 063 999,19
101 162
6,98
30 - 100
347 193 466,52
565 244
93,02
Spolu
373 257 465,71
666 406
100
ELGA navyše poskytol dodatočné kompenzácie vo výške 2 472 785,97 EUR výrobcom, ktorí v tom istom hospodárskom roku 2007 - 2008 utrpeli opakované straty na tej istej rastlinnej výrobe vplyvom nepriaznivých klimatických podmienok. Úroveň škôd v prípade 6,98 % z celkovej výšky kompenzácií dosiahla úroveň 20 % až 30 % normálnej výroby a v prípade 93,02 % z celkovej výšky kompenzácií došlo k poškodeniu viac ako 30 % normálnej výroby.
(43)
ELGA poskytol poľnohospodárom v roku 2008 aj tieto pomoci:
a)
pomoc vo výške 7 338 119,74 EUR na straty na živočíšnom kapitále. Z tejto pomoci, suma vo výške 1 860 279,67 EUR zodpovedala stratám živočíšneho kapitálu vplyvom nepriaznivých klimatických podmienok, suma 3 188 825,78 predstavovala straty spôsobené chorobami alebo ochoreniami zvierat a suma 2 289 014,29 EUR zodpovedala ostatným škodám (útoky voľne žijúcich zvierat, ako medvede, vlky, a túlavé psy). Grécke orgány považujú tieto opatrenia pomoci za skutočné odškodnenie v rámci systému povinného poistenia, ktoré nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ;
b)
pomoc vo výške 114 374,86 EUR na straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom. Táto pomoc sa poskytuje v rámci európskeho programu „LIFE“ na ochranu medveďa hnedého v Grécku. Intenzita pomoci dosiahla úroveň 100 %,
c)
pomoc vo výške 3 803 901,72 EUR na nápravné opatrenia po chybách z nepozornosti v hodnotiacich správach týkajúcich sa strát na rastlinnej výrobe a živočíšnom kapitále. Tieto chyby zistené po vyplatení kompenzácií poľnohospodárom predstavovali dlh orgánu ELGA voči dotknutým príjemcom.
3. Osobitné pripomienky ku kompenzáciám poskytnutým v roku 2009
(44)
Pokiaľ ide o kompenzácie vo výške 415 019 452 EUR vyplatené v roku 2009 na základe medzirezortného rozhodnutia z 30. januára 2009, príslušné výrobky, klimatické podmienky, ktoré spôsobili škody, a opis samotných škôd sú obsahom tejto tabuľky:
Poľnohospodársky výrobok
Celková výška kompenzácie
(EUR)
Nepriaznivé klimatické podmienky
Spôsobená škoda
1.
Mandle
Čerešne
Marhule (odroda Bebekou)
Jablká
Slivky
Hrušky
56 580 555
(na všetky výrobky)
Vysoké teploty a horúčavy.
Teplá a suchá zima.
Dlhotrvajúce sucho.
Náhle výkyvy teploty.
Vysoké teploty a horúčava v lete 2007 mali negatívny účinok na výnosy týchto plodín a najmä na nasadzovanie pukov ovocných plodín. Dlhotrvajúce sucho v roku 2007 a náhle výkyvy teplôt spôsobili nižšie výnosy. Okrem toho teplá a suchá zima zapríčinila nedostatočnú zimnú letargiu viacerých drevín.
2.
Broskyne
10 970 348
Rovnaké klimatické podmienky ako v bode 1.
Rovnaké škody ako v bode 1.
3.
Špargľa
6 751 747
Teplá a suchá zima.
Nízke teploty.
Teplá a suchá zima na prelome rokov 2007 a 2008 prispela k zvýšenej katabolickej aktivite špargle a zapríčinila stratu uložených živín. Výsledkom týchto podmienok bolo náhle zníženie budúcich výnosov špargle. Už aj tak postihnutú produkciu ovplyvnili nízke teploty vo februári 2008, ktoré zapríčinili oneskorený rast. Tento jav spôsobil v roku 2008 ďalšie zníženie výnosov gréckej špargle.
4.
Orientálny tabak
13 817 834
Vysoké teploty a horúčavy.
Sucho.
Vysoké teploty a horúčavy počas leta 2007 v kombinácii so suchom skomplikovali ošetrovanie rastlín proti hmyzím škodcom a proti vírusom prenášaným strapkou, čím spôsobili nízku produkciu tabaku v celej krajine.
5.
Skoré zemiaky
7 220 996
Vysoké teploty.
Vysoké teploty v lete 2006 a 2008 skomplikovali ošetrovanie skorých zemiakov proti hmyzu a proti fytopatologickým príčinám vo viacerých gréckych okresoch.
6.
Bavlna
109 564 462
Dlhotrvajúce sucho.
Teplé leto.
Studená jeseň.
Dažde.
Dlhotrvajúce sucho zapríčinilo pokles vodných zásob. Teplé leto, za ktorým nasledovala studená jeseň v kombinácii s dlhotrvajúcimi dažďami na konci septembra 2008 spôsobili zníženie kvality produkcie bavlny v celej krajine.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho.
Mráz.
Dažde.
Dlhotrvajúce sucho, mráz vo februári 2008, ktorý nasledoval po miernej zime, vysoké teploty a nadmerné zrážky v období kvitnutia olív spôsobili významné zníženie výnosov olív v celej krajine.
8.
Obilie (kukurica, obyčajná pšenica, jačmeň, ovos, raž, ryža)
138 087 394
Dažde.
Výkyvy teplôt.
Dažde a výkyvy teplôt na jar a na jeseň 2008 zapríčinili horšiu produkciu obilia a uľahčili prienik fytopatologických javov. Zhoršenú kvalitu spôsobil aj nedostatok potrebných živín (proteín, glutén) zapríčinený nepriaznivými klimatickými podmienkami.
Spolu
415 019 448
(45)
Grécke orgány považujú časť pomoci vo výške 27 614 905 EUR vyplatenú 871 výrobcom z kompenzácií vo výške 415 019 452 EUR za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a usmernení.
(46)
Zvyšná časť kompenzácií vo výške 387 404 547 EUR sa vyplatila 784 408 výrobcom. Podľa gréckych orgánov sú uvedené kompenzácie zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a nariadenia o výnimkách.
Grécke orgány tvrdia, že tieto pomoci spĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 11 nariadenia o výnimkách. Konkrétne:
a)
brutto hodnota pomoci nepresiahla 80 % zníženia príjmu z predaja výrobku pre nepriaznivé klimatické podmienky;
b)
straty sa vypočítali na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výška straty nezahŕňala výdavky, ktoré sa neuskutočnili pre nepriaznivé klimatické podmienky a výrobcovia neprijali odškodnenie od iných poisťovní;
d)
uvedené kompenzácie sa vyplatili priamo poľnohospodárom;
e)
rozhodnutie o poskytnutí uvedenej pomoci, ako aj samotné vyplatenie pomoci sa uskutočnili v stanovených lehotách troch a štyroch rokov po vzniku straty;
f)
spôsob výpočtu normálnej výroby sa zhoduje so spôsobom opísaným v odôvodnení 42 o pomoci poskytnutej v roku 2008.
(47)
Grécke orgány sa domnievajú, že aj keby sa táto pomoc nemala považovať za skutočnú kompenzáciu (pozri odôvodnenie 36) alebo za pomoc zlučiteľnú s nariadením o výnimkách (pozri odôvodnenie 46), ide o pomoc v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ a oznámenia o dočasnom rámci.
Poskytnutie uvedenej pomoci uľahčilo prístup dotknutých poľnohospodárov k financovaniu. Tieto kompenzácie zabezpečili finančnú likviditu pre prvovýrobu v Grécku, ako jediného odvetvia, o ktorý sa grécky štát mohol oprieť počas prvých mesiacov krízy pri svojom úsilí predísť ohrozeniu v ďalších odvetviach gréckeho hospodárstva. Tieto pomoci neboli poskytnuté bez uplatnenia presných kritérií. Naopak, poskytovali sa len v prípade skutočných hospodárskych ťažkostí spojených výlučne s výrobou poľnohospodárskych výrobkov, a ešte presnejšie, v prípade problémov v poľnohospodárskej výrobe spojených s nepriaznivými klimatickými podmienkami (pozri odôvodnenie 44). Vo väčšine prípadov poskytnutia týchto kompenzácií sa nestanovili limity týkajúce sa intenzity pomoci a výšky škôd u každého výrobcu, pretože cieľom bola podpora gréckeho poľnohospodárstva vo všeobecnosti.
(48)
Okrem toho v súlade s bodom 7 písm. a) oznámenia, Komisia v prípade neoznámenej pomoci (15) uplatňuje toto oznámenie, ak sa pomoc odsúhlasila po 17. novembri 2008. Grécke orgány sú preto toho názoru, že bod 7 písm. a) tohto oznámenia sa uplatňuje na uvedenú neoznámenú pomoc, keďže táto pomoc sa poskytla výrobcom po 17. decembri 2008.
(49)
Grécke orgány si myslia, že uvedené kompenzácie, odsúhlasené na základe medzirezortného výnosu z 30. januára 2009 ako výnimočné kompenzácie, spĺňajú všetky podmienky uvedené v bode 4.2.2 oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva. Konkrétne:
a)
kompenzácie boli poskytnuté vo forme schémy pomoci, keďže sa zakladali na vyššie uvedenom medzirezortnom výnose;
b)
kompenzácie sa poskytli podnikom, ktoré nemali ťažkosti k 1. júlu 2008, v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach. Grécke orgány potvrdili, že uvedené kompenzácie sa poskytli výlučne fyzickým osobám, a že väčšina z týchto fyzických osôb bola oslobodená od povinnosti predkladať daňové priznanie, keďže ich ročný príjem nedosahoval 12 000 EUR. Všetci výrobcovia, ktorí prijali uvedené odškodnenie, uskutočňovali transakcie s bankami a kompenzácie sa previedli na ich bankový účet. Grécke orgány potvrdili, že dotknutí výrobcovia boli platobne spôsobilí a mali možnosť bankového financovania. Z toho vyplýva, že výrobcovia nemali ťažkosti v čase vyplatenia kompenzácií;
c)
schéma pomoci sa neuplatnila na firmy pôsobiace v oblasti rybného hospodárstva;
d)
uvedené kompenzácie neboli pomocou na vývoz ani pomocou, ktorou sa uprednostňujú domáce výrobky pred dovážanými;
e)
kompenzácie sa poskytli počas roka 2009, tzn. pred 31. decembrom 2010, ako ustanovuje bod 4.2.2 písm. f) oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva;
f)
na jedného poľnohospodára sa vyplatila pomoc vo výške 7 501 EUR až 15 000 EUR.
(50)
Podľa bodu 4.2.2 písm. g) oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva v znení jeho neskorších zmien a doplnení z októbra 2009 by pomoc prijatá každým dotknutým poľnohospodárom nemala zvýšiť celkovú sumu pomoci prijatej dotknutým poľnohospodárom za obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2010 nad sumu 15 000 EUR. Podľa gréckych orgánov je len formalitou, ak ELGA nedostal od dotknutého poľnohospodára vyhlásenie na papieri alebo elektronickou formou o ostatnej pomoci de minimis a o pomoci zakladajúcej sa na opatrení v zmysle dočasného rámca Spoločenstva, ktorú poľnohospodár prijal v aktuálnom fiškálnom roku. Uvedená chýbajúca formalita by nemala viesť k záveru, že podmienka stanovená v bode 4.2.2 písm. g) oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva v znení jeho neskorších zmien a doplnení z októbra 2009 nebola splnená, tým skôr, že Grécko neposkytlo v období medzi 1. januárom 2008 a 31. decembrom 2010 žiadnu pomoc de minimis výrobcom poľnohospodárskych výrobkov z prvovýroby ani žiadnu pomoc na základe oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva, čo možno dokázať vďaka mechanografickému systému orgánu ELGA.
(51)
V každom prípade sú Grécke orgány toho názoru, že časť pomoci vo výške 75 382 500 EUR vyplatená z kompenzácií vo výške 387 404 547 EUR môže patriť do rozsahu nariadenia de minimis.
(52)
Grécke orgány sa domnievajú, že vyššie uvedené kompenzácie vo výške 75 382 500 EUR spĺňajú všetky podmienky stanovené nariadením č. 1535/2007 o pomoci de minimis. Konkrétne:
a)
v súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1535/2007, pokiaľ ide o vyššie uvedené kompenzácie, dotknutí poľnohospodári neprijali žiadne kompenzácie, ktoré by počas fiškálnych rokov 2008 až 2010 prekračovali sumu 7 500 EUR na jedného poľnohospodára;
b)
kumulatívna výška pomoci de minimis, ktorú Grécko poskytlo poľnohospodárskym podnikom v období troch fiškálnych rokov, neprekročila sumu 75 382 500 EUR, tzn. maximálnu kumulatívnu výšku pre Grécko v súlade s článkom 3 ods. 3 a s prílohou nariadenia (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky týkajúce sa pripomienok tretích strán
(53)
Grécko tvrdí, že zainteresované strany nepredložili dôkazy, ktoré by poukazovali na skutočnosť, že uvedené odškodnenia mali účinok na pozíciu ich členov na vnútornom trhu.
(54)
V súvislosti s poznámkou, že nebol predložený popis nepriaznivých klimatických podmienok, grécke orgány zdôrazňujú, že takýto popis nie je potrebný pri medzirezortnom rozhodnutí o odškodnení a naopak, že dôležité je preukázať, na jednej strane, že nepriaznivé klimatické podmienky skutočne existovali, a na druhej strane, že spôsobená škoda dosiahla minimálnu úroveň 30 % vzhľadom na normálnu výrobu. Okrem toho Grécko v rámci pripomienok predkladaných útvarom komisie prezentovalo analytické údaje týkajúce sa nepriaznivých klimatických podmienok na podporu príslušných meteorologických informácií.
(55)
Pokiaľ ide o pripomienku, že Grécko neuviedlo ani metódu výpočtu použitú pri určovaní výšky odškodnenia, ani minimálnu hranicu utrpenej straty, grécke orgány pripomínajú, že v rámci pripomienok, ktoré predložili Komisii, poskytli podrobné informácie k obidvom otázkam.
(56)
Poskytnutie uvedeného odškodnenia nemalo podľa gréckych orgánov vplyv na koncových spotrebiteľov, keďže zníženie cien príslušných poľnohospodárskych výrobkov nespôsobilo pokles maloobchodných cien. Grécke orgány na podporu tohto stanoviska predložili články z gréckej tlače, v ktorých sa uvádza, že maloobchodné ceny viacerých poľnohospodárskych výrobkov vrátane výrobkov, na ktoré sa vzťahujú predmetné kompenzácie, zostali relatívne vysoké aj napriek skutočnosti, že veľkoobchodná predajná cena týchto výrobkov sa znížila.
VI. POSÚDENIE POMOCI
1. Existencia štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ
(57)
V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa domnieva, že vyššie spomenuté podmienky sú pri uvedených opatreniach pomoci splnené.
(58)
Pomoc poskytnutá zo štátnych zdrojov
Z judikatúry Súdneho dvora v rozsudku z 22. marca 2003 vo veci C-355/00 Freskot AE/Elliniko Dimosio (16) (ďalej len vec Freskot) vyplýva, že táto podmienka bola v danom prípade splnená, keďže uvedená vnútroštátna právna úprava jasne stanovuje, že služby, ktoré ELGA poskytuje, sú financované zo štátnych zdrojov, a podľa judikatúry Súdneho dvora (17) ich možno ich pripísať štátu.
Tak ako veci Freskot, aj v danom prípade vyplýva z článku 5a zákona 1790/1988 (pozri tiež odôvodnenie 11) a z ostatných platných ustanovení gréckej právnej úpravy, že príjmy ELGA z osobitného príspevku na poistenie prijíma správca príspevkov, sú zahrnuté do štátneho rozpočtu ako štátne príjmy a vyplácajú sa orgánu ELGA z rozpočtu ministerstva poľnohospodárstva (premenovaného na ministerstvo pre rozvoj vidieka a výživu). Samotná skutočnosť, že uvedené príspevky sa účtujú ako štátne príjmy, stačí na to, aby sa mohlo tvrdiť, že služby, ktoré poskytuje ELGA, sú poskytované zo štátnych zdrojov.
Navyše, rozhodnutím ministra poľnohospodárstva v súlade s článkom 2 zákona 1790/1998 (18) môže ELGA vyplácať pomoc alebo odškodnenie príjemcom presunom prostriedkov zo štátneho rozpočtu alebo formou zmluvy o pôžičke, ktorú ELGA uzatvorí s bankou, pričom záruku a povinnosť splatiť pôžičku preberá grécky štát.
Podľa judikatúry Súdneho dvora však výhody poskytované priamo štátom, ako aj výhody poskytované prostredníctvom verejných alebo súkromných inštitúcií, ktoré tento štát zriadil alebo poveril, predstavujú štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (19). Z toho vyplýva, že obidve pôžičky so zárukou gréckeho štátu, ktoré si ELGA zobral na vyplatenie odškodnení v rokoch 2008 a 2009 (pozri odôvodnenia 15 a 17), predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže ide o zdroje ELGA, ako súkromnej právnickej osoby v úplnom vlastníctve štátu, ktorá podlieha kontrole ministra poľnohospodárstva (pozri aj odôvodnenie 8).
(59)
Opatrenia, ktoré vedú k ovplyvňovaniu obchodu a narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže
Komisia tvrdí, že predmetné odškodnenia zvýhodňujú domácich výrobcov voči ostatným výrobcom Spoločenstva, ktorí nie sú rovnako podporovaní. Poľnohospodárske odvetvie je otvorené hospodárskej súťaži na úrovni Európskej únie (20), a teda vnímavé voči každému opatreniu v prospech výroby v tom či onom členskom štáte (21). Hrozí teda, že uvedené odškodnenie naruší hospodársku súťaž na spoločnom trhu a dotkne sa obchodu medzi členskými štátmi.
(60)
Opatrenia, ktoré zvýhodňujú niektoré podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru
Podľa judikatúry Súdneho dvora (22) sa za pomoc považujú najmä intervencie, ktoré v rozličných formách zmierňujú náklady, ktoré bežne zaťažujú rozpočet podniku a ktoré takto, aj keď nie sú dotáciou v presnom význame slova, majú rovnaký charakter a rovnaké účinky.
Súdny dvor dospel v rozsudku Freskot k záveru, že pod pojmom podnik v zmysle článku 102 ZFEÚ sa v súvislosti so systémom povinného poistenia proti prírodným rizikám nemyslí orgán typu ELGA (pozri body 79 a 88 výnosu).
Systém povinného poistenia sleduje v zásade cieľ sociálnej politiky, ktorého snahou je zabezpečiť primerané krytie pre všetky poľnohospodárske podniky vrátane podnikov s vyšším rizikom postihnutia prírodnou katastrofou (pozri body 66 a 67 výnosu). Príspevok na poistenie sa týka všetkých poľnohospodárskych výrobkov v rovnakej výške, ktorá je nezávislá od skutočnej miery rizika, ktorému je vystavený výrobca (na základe zásady solidarity). ELGA podlieha kontrole zo strany štátu, keďže výšku príspevku, pokiaľ ide o príjmy, ako aj výšku odškodnenia, stanovuje príslušný minister.
Zo zistenia Súdneho dvora v rozsudku z 22. januára 2002 vo veci C-218/00, Cisal/INAIL (23) vyplýva, že v danom prípade dva hlavné prvky systému poistenia ELGA, t. j. výška odškodnenia a výška príspevkov, podliehajú kontrole zo strany štátu a povinné poistenie, ktorým sa systém vyznačuje, je nevyhnutný pre jeho finančnú stabilitu a súčasne pre uplatňovanie zásady solidarity, podľa ktorej výška odškodnenia vyplateného poistencovi nie je priamo úmerná príspevkom, ktoré poistenec zaplatil.
Využívatelia poistných služieb orgánu ELGA sú však, na rozdiel od okolností z veci Cisal/INAIL, podnikmi vykonávajúcimi hospodársku činnosť. Skutočnosť, že ELGA hospodársku činnosť nevykonáva, nepostačuje na tvrdenie, že využívatelia poistných služieb zabezpečovaných týmto orgánom nie sú podniky v zmysle ZFEÚ, a že nie sú potenciálni príjemcovia štátnej pomoci (pozri rozsudok Freskot, bod 80).
V súvislosti s otázkou hospodárskej výhody Súdny dvor v bode 84 rozsudku Freskot uvádza: „Za týchto podmienok si treba odpovedať na otázku, či, a ak áno, do akej miery by sa grécke poľnohospodárske podniky pri neexistencii povinného poistenia mali a naozaj mohli poisťovať v súkromných poisťovniach, prípadne inak zodpovedajúcim spôsobom zabezpečovať svoju ochranu pred následkami prírodných rizík, a na druhej strane, do akej miery príspevok zodpovedá skutočným ekonomickým nákladom za služby poskytované orgánom ELGA v rámci systému povinného poistenia, ak sa tieto náklady dajú vypočítať.“ V ďalšom bode však Súdny dvor zdôrazňuje, že „Súdny dvor nedisponuje fakticky aj právne dostatočnými údajmi pre zodpovedanie otázky týkajúcej sa možného posúdenia služieb poskytovaných orgánom ELGA v rámci systému povinného poistenia proti prírodným rizikám ako štátnej pomoci“. V bode 87 vo veci Freskot však Súdny dvor zdôrazňuje, že „… nedisponuje fakticky aj právne dostatočnými údajmi pre zodpovedanie otázky týkajúcej sa možného posúdenia služieb poskytovaných orgánom ELGA v rámci systému povinného poistenia proti prírodným rizikám ako štátnej pomoci…“.
(61)
Podľa judikatúry súdneho dvora ani sociálna povaha opatrenia pomoci (24), ani skutočnosť, že opatrenie je čiastočne alebo úplne financované z príspevkov určených verejným orgánom a vyberaných od dotknutých podnikov (25), nie sú dôvodom na neposúdenie opatrenia ako štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorý nerozlišuje opatrenia štátnej pomoci podľa dôvodov alebo cieľov, ale ich definuje podľa účinkov (26).
Odškodnenie, ktoré ELGA vyplatil v roku 2008 v rámci systému povinného poistenia, sa týkalo niektorých gréckych výrobkov rastlinného a živočíšneho pôvodu. Odškodnenie vyplatené v roku 2009 sa týkalo niektorých druhov plodín. Z toho vyplýva, že odškodnenie, ktoré vyplatil ELGA miestnym výrobcom poľnohospodárskych výrobkov, môže týchto výrobcov selektívne finančne zvýhodňovať na úkor ostatných európskych producentov, ktorí takúto podporu nemajú.
Navyše existujú pochybnosti, či poľnohospodárske podniky so zvýšeným rizikom v súvislosti so škodami spôsobenými prírodnými pohromami môžu získať poistenie u súkromného poisťovateľa za podobných podmienok. Komisia si preto myslí, že kompenzácie vyplatené orgánom ELGA prostredníctvom uvedeného systému poistenia predstavujú za uvedených okolností finančnú selektívnu výhodu pre príjemcov.
(62)
Na základe rozsudku Súdneho dvora vo veci Freskot (pozri bod 86) by mohla vzniknúť otázka, či by sa uvedené opatrenie nemohlo odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou systému, pričom preukázanie tejto skutočnosti prináleží dotknutému členskému štátu (27). Treba preskúmať, či osobitné vlastnosti poľnohospodárskeho odvetvia a jeho osobitná závislosť na určitých klimatických podmienkach, ako aj jeho citlivosť voči prírodným rizikám v Grécku vyžadujú zavedenie systému štátnych opatrení zabezpečujúceho minimálnu úroveň kompenzácie, ktorá sa zakladá na zásade solidarity. Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného (para-) fiškálneho systému však možno odôvodniť povahou a všeobecnou štruktúrou daňového systému vtedy, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad tohto systému. Je potrebné rozlišovať medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový systém a nie sú vlastné tomuto systému, a medzi vlastnými mechanizmami samotného daňovému systému, ktoré sú nevyhnutné na uskutočňovanie týchto cieľov (28).
Keďže je zrejmé, že ELGA nie je financovaný len z parafiškálnych príspevkov, ale aj z priamych príspevkov od štátu, takéto odôvodnenie založené na solidarite medzi výrobcami sa nemôže uplatniť, pretože systém sa musí považovať za selektívny ako celok.
V danom prípade však odškodnenia vyplatené výrobcom v roku 2008 vo výške 386 986 648 EUR neboli z väčšej časti financované z povinných osobitných príspevkov, ktoré dosahovali výšku iba 88 353 000 EUR. Služby poskytované poisteným výrobcom sa preto nemohli považovať za služby financované iba z príspevkov (29).
(63)
Komisia v súvislosti s odškodneniami vo výške 415 019 452 EUR vyplatenými v roku 2009 tvrdí, že tieto odškodnenia neboli financované z povinných osobitných príspevkov, ktoré v roku 2009 dosiahli výšku len 57 015 388 EUR. Tieto odškodnenia stanovil medzirezortný výnos z 30. januára 2009 ako výnimočné poistné krytie strát na rastlinnej výrobe a nešlo o súčasť odškodnení, ktoré mal ELGA vyplatiť výrobcom počas roka 2009 na nápravu škôd v rámci systému povinného poistenia. Komisia preto nemôže podporiť argument gréckych orgánov, podľa ktorého by sa aj tieto odškodnenia mali považovať za skutočné kompenzácie.
(64)
Na vyplatenie týchto vysokých odškodnení výrobcom poľnohospodárskych výrobkov si ELGA musel zobrať dva úvery s desaťročnom splatnosťou (pozri odôvodnenie 16 a 17). Na základe údajov poskytnutých gréckymi orgánmi, pokiaľ ide o vývoj ročných splátok úrokov a odpisov týkajúcich sa dvoch pôžičiek, treba skonštatovať, že ELGA nebude schopný splatiť tieto ročné splátky rozvrhnuté na desať rokov prostredníctvom príspevkov od výrobcov na osobitné poistenie, tým skôr, že tieto príspevky sa musia použiť na vyplácanie odškodnenia za škody vzniknuté počas príslušných rokov.
(65)
Grécke orgány v rámci doplňujúcich informácií uviedli, že nový zákon 3877/2010 o systéme ochrany a poistenia poľnohospodárskej činnosti sa prijal s cieľom zvýšiť príjmy ELGA.
Komisia je toho názoru, že tento zákon nemôže prispieť k ozdraveniu fungovania orgánu ELGA v budúcnosti. Samotné zvýšenie budúcich príjmov ELGA nepreukazuje, že toto zvýšenie postačí na splácanie uvedených pôžičiek a na poskytovanie odškodnenia výrobcom počas príslušných rokov.
Zmluva o pôžičke, ktorú ELGA uzatvoril na rok 2009, neprimerane zaťažila jeho príjmy na najbližších desať rokov, keďže už musel splácať pôžičku z roku 2008, pri ktorej dopredu „založil“ poistné príspevky na nasledujúce roky. Podľa zainteresovaných strán (pozri odôvodnenia 34 a 35) sa tento problém iba zhoršuje existenciou ďalších dvoch pôžičiek, ktoré si ELGA vzal v roku 2009. Preto sa nedá vylúčiť, že uvedené opatrenia sa financovali aj z ďalších štátnych zdrojov, ktoré má ELGA k dispozícii.
(66)
V každom prípade nie je dôvod predpokladať, že rozdielny prístup, ktorý systém pomoci uplatňuje na podniky vo fakticky a právne podobnej situácii, sa dá odôvodniť cieľmi solidarity uvedeného systému v kontexte gréckej právnej úpravy o odškodnení za škody spôsobené prírodnými rizikami. Po prvé, podobné a porovnateľné riziká musia znášať aj podniky z ostatných odvetví ako sú tie, na ktoré sa vzťahuje uvedený systém a, po druhé, je evidentné, že aj vo vnútri poľnohospodárskeho odvetvia, na ktoré sa tento systém vzťahuje, existujú poľnohospodári, ktorí budú vždy viac vystavení niektorým rizikám ako ostatní (pre druh výroby alebo zemepisnú polohu), tzn., že pomoc sa bude vždy vyplácať niektorým kategóriám výrobcov na úkor druhých.
(67)
Komisia preto dospela k záveru, že odškodnenie vyplatené výrobcom poľnohospodárskych podnikov v roku 2008 a 2009 v rámci systému povinného poistenia patrí pod ustanovenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ a predstavuje štátnu pomoc.
(68)
Následne treba preskúmať, či existuje možnosť udelenia výnimky zo všeobecnej zásady zákazu štátnej pomoci, ktorú zakotvuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ.
2. Označenie opatrení za protiprávnu pomoc
(69)
Keďže pomoc bola poskytnutá a vyplatená bez predchádzajúceho oznámenia Komisii, ide o protiprávnu pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999.
3. Posúdenie zlučitel'nosti pomoci podl'a článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ
(70)
Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za zlučiteľnú s vnútorným trhom za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
(71)
Na uplatnenie tejto výnimky musia uvedené kompenzácie spĺňať ustanovenia právnych textov platných v čase ich poskytnutia, tzn. v rokoch 2008 a 2009. V danom prípade ide o usmernenia Spoločenstva pre štátnu pomoc v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 a osobitne o kapitolu V.B týkajúcu sa pomoci určenej na kompenzáciu škôd v oblasti poľnohospodárskej výroby alebo prostriedkov poľnohospodárskej výroby, menovite ustanovenia bodu V.B.3 o pomoci na odškodnenie poľnohospodárov za straty spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami, ako aj o článok 11 nariadenia o výnimkách.
Je potrebné uviesť, že na niektoré druhy výroby, na ktoré sa vzťahuje pomoc poskytnutá výrobcom v roku 2009 (orientálny tabak, skoré zemiaky), by sa mali uplatňovať ustanovenia kapitoly V.B.4 usmernení o pomoci na boj proti chorobám zvierat a rastlín. Keďže grécke orgány preukázali, že choroby týchto druhov výroby sú výsledkom nepriaznivých klimatických podmienok (pozri tiež odôvodnenie 44), Komisia v súlade s poznámkou pod čiarou č. 31 kapitoly V.B.4 usmernení posúdila opatrenia pomoci podľa ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmienky z vyššie spomenutých ustanovení, ktoré sú v danej veci relevantné:
a)
V súlade s bodom 125 usmernení sa nepriaznivé poveternostné podmienky, ako napríklad mráz, krupobitie, dážď alebo sucho, tzn. javy, ktoré spôsobili straty gréckej poľnohospodárskej výroby počas rokov 2008 a 2009, môžu začleniť medzi prírodné katastrofy, ak úroveň škôd dosahuje určitú hraničnú hodnoty normálnej výroby. Náhrada za takéto začlenené udalosti prispieva k rozvoju odvetvia poľnohospodárstva a musí sa povoliť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
Oprávnenosť na poskytnutie pomoci vyžaduje, aby straty spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami dosahovali najmenej 30 % priemernej ročnej výroby záujemcu o pomoc za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaju. Komisia v súlade s článkom 128 usmernení bude akceptovať alternatívne spôsoby výpočtu normálnej výroby vrátane regionálnych referenčných hodnôt, ak ide o reprezentatívne metódy, ktoré nie sú založené na nezvyčajne vysokých výnosoch.
b)
Oznámenia o opatreniach pomoci musia obsahovať meteorologické informácie. Navyše, nepriaznivá poveternostná udalosť, ktorú možno prirovnať k prírodnej katastrofe, musí byť takto oficiálne uznaná verejnými orgánmi.
c)
Hrubá intenzita pomoci nesmie prekročiť 80 % [90 % v znevýhodnených oblastiach alebo v oblastiach ustanovených v písm. a) bodoch i), ii) a iii) článku 36 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (30) vymedzených členskými štátmi v súlade s článkami 50 a 94 tohto nariadenia] poklesu príjmov z predaja výrobkov a vypočíta sa tak, že sa odpočíta:
i)
výsledok vynásobenia množstva výrobku vyrobeného v roku nepriaznivej poveternostnej udalosti priemernou predajnou cenou dosiahnutou počas príslušného roku
od
ii)
výsledku vynásobenia priemerného ročného množstva vyrobeného za predchádzajúce obdobie troch rokov (alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov okrem najvyššieho a najnižšieho údaju) priemernou dosiahnutou predajnou cenou.
Takto dosiahnutá oprávnená čiastka sa môže zvýšiť o ostatné náklady, ktoré vznikli poľnohospodárovi pre neúrodu v dôsledku nepriaznivej udalosti.
d)
Čiastka strát oprávnených na poskytnutie pomoci sa zníži o akúkoľvek čiastku prijatú v rámci schém poistenia a o náklady, ktoré nevznikli pre nepriaznivú poveternostnú udalosť.
e)
Straty sa musia počítať na úrovni jednotlivého podniku, ale Komisia môže akceptovať priemerné straty pod podmienkou, že sú reprezentatívne a nevedú k významnej nadmernej kompenzácii ktoréhokoľvek príjemcu.
f)
Príjemca musí vždy znášať určitú časť nákladov [bod 125 písm. d) usmernení].
g)
Schémy pomoci sa musia zaviesť do troch rokov a kompenzácie vyplatiť do štyroch rokov po vzniknutí nákladov alebo strát.
(73)
Komisia v súvislosti s kompenzáciami vo výške 373 257 465,71 EUR, ktoré ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe spôsobené nepriaznivými klimatickými podmienkami, tvrdí, že tieto kompenzácie z väčšej časti, konkrétne vo výške 347 193 466,52 EUR (pozri odôvodnenie 42), spĺňajú ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách spomenuté v odôvodnení 72. Pokiaľ ide o kompenzácie za opakované straty na tej istej rastlinnej výrobe vo výške 2 472 785,97 EUR, aj tieto kompenzácie z väčšej časti, konkrétne vo výške 2 300 185,51 EUR, spĺňajú ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách spomenuté v odôvodnení 72.
(74)
Ako naznačuje tabuľka z odôvodnenia 42, osobitne bola splnená podmienka uvedená v bode 72 písm. a), tzn., že výška škody pri kompenzáciách vo výške 347 193 466,52 EUR dosiahla 30 % normálnej výroby. Pokiaľ ide o kompenzácie za opakované straty, výška škody pri 93,02 % z celkovej výšky týchto kompenzácií, t. j. pri sume 2 300 185,51 EUR, dosiahla viac ako 30 % normálnej produkcie, tzn., že aj v tomto prípade bola splnená podmienka z odôvodnenia 72 písm. a).
(75)
Podľa informácií, ktoré predložili grécke orgány (pozri odôvodnenie 39) je hrubá intenzita uvedenej pomoci v pomere k poklesom príjmov z predaja výrobku v súlade so stropmi, ktoré stanovuje článok 11 nariadenia o výnimkách [pozri odôvodnenie 72 písm. c)]. Výpočet intenzity sa však neopiera o priemerné množstvo vyrobené za predchádzajúce obdobie troch rokov (alebo o trojročný priemer) podľa článku 2 nariadenia o výnimkách, keďže v prípade uvedených kompenzácií sa použila iná metóda výpočtu normálnej výroby (pozri odôvodnenie 40 o metóde výpočtu).
(76)
Komisia v súlade s bodom 128 usmernení môže akceptovať iné spôsoby výpočtu ako metódu uvedenú v článku 2 bode 8 nariadenia o výnimkách, ak sú reprezentatívne a nie sú založené na nezvyčajne vysokých výnosoch. Komisia sa po analýze opisu metódy výpočtu použitého v uvedenom prípade domnieva, že táto metóda spĺňa vyššie uvedené ustanovenie usmernení a so zreteľom na intenzitu predmetnej pomoci nehrozí nadmerná kompenzácia za utrpené straty.
(77)
Komisia tiež tvrdí, že meteorologické údaje, ktoré poskytlo Grécko v súvislosti s udalosťami, ktoré nastali počas hospodárskeho roka 2007 - 2008, potvrdzujú poveternostné udalosti odôvodňujúce poskytnutie uvedeného odškodnenia.
(78)
Uvedené kompenzácie sa v súlade s predloženými informáciami (pozri odôvodnenie 39) znížili o prípadné sumy získané od poisťovne a o náklady, ktoré nevznikli pre udalosť, ktorá spôsobila straty. Okrem toho sa straty vypočítali na úrovni jednotlivého podniku. Dodržali sa aj lehoty na vyplatenie pomoci po vzniku straty podľa odôvodnenia 72 písm. g).
(79)
Komisia na základe uvedených skutočností môže konštatovať, že kompenzácie vo výške 349 493 652,03 EUR, ktoré ELGA poskytol v roku 2008 výrobcom za straty na rastlinnej výrobe, z toho 2 300 185,51 EUR za opakované straty na tej istej rastlinnej výrobe, splnili relevantné ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách a môžu sa považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(80)
Ako ale naznačuje tabuľka z odôvodnenia 42, kompenzácie vo výške 26 063 999,19 EUR, ktoré ELGA poskytol výrobcom poľnohospodárskych výrobkov počas roka 2008 za straty na rastlinnej výrobe, nespĺňajú ustanovenie článku 2 bod 8 nariadenia o výnimkách týkajúce sa výšky škody v pomere k normálnej výrobe. Komisia konštatuje, že tieto kompenzácie nie sú kompatibilné so všetkými relevantnými podmienkami usmernení a nariadenia o výnimkách, a preto sa na ne nemôže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(81)
Z odôvodnenia 43 vyplýva, pokiaľ ide o kompenzácie vo výške 7 338 119,74 EUR, ktoré poľnohospodárom poskytol ELGA v roku 2008 za straty živočíšneho kapitálu, že podľa gréckych orgánov tieto kompenzácie nie sú štátnou pomocou, keďže sa vyplácali v rámci systému povinného poistenia. Hoci tieto orgány dospeli k rovnakému záveru pri všetkých kompenzáciách, ktoré ELGA poskytol v rokoch 2008 a 2009, iba v tomto prípade nepredložili doplňujúce informácie, na základe ktorých by sa tieto kompenzácie dali posúdiť ako zlučiteľné s usmerneniami. Komisia preto dospela k záveru, že tieto kompenzácie nespĺňajú relevantné podmienky usmernení a nariadenia o výnimkách, a preto sa na ne nemôže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
Komisia chce v každom prípade zdôrazniť, že príslušný členský štát je v súvislosti so svojou povinnosťou spolupracovať s Komisiou povinný poskytnúť všetky informácie, ktoré tejto inštitúcii umožnia overiť si, že sú splnené podmienky udelenia výnimky, o ktorú tento štát žiada (31). V tomto prípade sa grécke orgány nikdy neodvolávali na uplatnenie usmernení a neposkytli žiadny dokument, ktorý by Komisii umožnil preskúmať údaje na základe týchto usmernení, a to aj napriek pokynom Komisie z ods. 21 rozhodnutia o začatí konania.
(82)
Pokiaľ ide o kompenzácie za straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom vo výške 114 374,86 EUR, na túto pomoc sa nevzťahujú ustanovenia kapitoly V usmernení o manažmente rizík a o krízovom manažmente. Komisia v súlade s bodom 23 usmernení posúdi prípad od prípadu všetky opatrenia pomoci, na ktoré sa nevzťahujú tieto usmernenia a takéto opatrenia schváli iba vtedy, ak pozitívny prínos k rozvoju sektora jasne preváži riziká narušenia hospodárskej súťaže.
Podľa bodu 113 usmernení treba pri schvaľovaní štátnej pomoci na manažment rizík počítať s požiadavkou minimálneho príspevku od výrobcov na straty, aby sa znížilo riziko narušenia hospodárskej súťaže a vytvoril sa podnet na minimalizáciu rizika. V tomto prípade ale intenzita pomoci dosiahla 100 % a neexistencia akéhokoľvek príspevku od výrobcov môže podľa Komisie predstavovať riziko narušenia hospodárskej súťaže. Komisia sa preto domnieva, že v danom prípade sa mal vyžadovať minimálny príspevok od výrobcov na úrovni 20 %. Znamená to, že tieto kompenzácie sú zlučiteľné s vnútorným trhom len do výšky 80 % svojej intenzity, t. j. 91 500 EUR. Zvyšná suma zodpovedajúca 20 % intenzity týchto kompenzácií sa považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.
(83)
Pri pomoci na nápravné opatrenia po chybách z nepozornosti v hodnotiacich správach týkajúcich sa strát na rastlinnej výrobe a živočíšnom kapitále Grécko oznámilo len celkovú výšku tejto pomoci, t. j. 3 803 901,72 EUR. Sumy určené na nápravné opatrenia týkajúce sa kompenzácií za straty na rastlinnej výrobe a živočíšnom kapitále, ako aj za straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom (pozri odôvodnenia 41, 42 a 43) však neboli spresnené v rámci doplňujúcich informácií, ktoré grécke orgány poslali Komisii. Keďže nápravné opatrenia sa týkali administratívnych chýb vytvárajúcich dlh ELGA voči príjemcom predmetnej pomoci, podľa Komisie by tieto nápravné opatrenia mali byť súčasťou príslušných kompenzácií. Komisia však dospela k záveru, keďže podľa jej názoru sú zlučiteľné len kompenzácie vo výške 349 666 252,49 EUR za straty na rastlinnej výrobe (pozri odôvodnenie 75), že len tie nápravné opatrenia, ktoré sa týkajú týchto kompenzácií, sa môžu považovať za pomoc, ktorá spĺňa relevantné podmienky usmernení a nariadenia o výnimkách, a že len na tieto opatrenia sa môže vzťahovať výnimka podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(84)
Z kompenzácií vo výške 415 019 452 EUR, ktoré ELGA vyplatil poľnohospodárom počas roka 2009, len pomoc vo výške 27 614 905 splnila ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách, tak ako sú opísané v odôvodnení 73.
(85)
Komisia mohla na základe podrobných údajov, ktoré grécke orgány predložili pre každú kompenzáciu poskytnutú v roku 2009 (pozri odôvodnenie 37), skonštatovať, že podmienku z písm. a) odôvodnenia 73, t. j., že minimálna úroveň škody musí byť najmenej 30 % normálnej výroby, splnili kompenzácie vo výške 27 614 905 EUR.
(86)
Ako vyplýva z odôvodnení 76 až 79, ktoré sa týkajú časti pomoci, ktorú ELGA poskytol v roku 2008, rovnaké závery sa môžu použiť aj v prípade kompenzácií z roku 2009 vo výške 27 614 905 EUR, t. j., že tieto kompenzácie spĺňajú aj všetky ostatné podmienky stanovené v relevantných ustanoveniach usmernení a nariadenia o výnimkách.
(87)
Predovšetkým intenzita predmetnej pomoci, použitá metóda výpočtu, meteorologické údaje týkajúce sa udalostí počas hospodárskeho roka 2008-2009 (pozri tabuľku z odôvodnenia 44), vylúčenie nadmernej kompenzácie za utrpené straty, ako aj lehoty vyplatenia pomoci po vzniku straty spĺňajú podmienky stanovené v relevantných ustanoveniach usmernení a nariadenia o výnimkách.
(88)
Komisia na základe uvedených skutočností konštatuje, že pomoc vo výške 27 614 905 EUR, ktorú ELGA vyplatil poľnohospodárom v roku 2009, sa môže považovať za pomoc zlučiteľnú s relevantnými ustanoveniami usmernení a nariadenia o výnimkách. Preto sa na ňu môže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(89)
Komisia pri zvyšnej časti kompenzácií vo výške 387 404 547 EUR, v rozpore so stanoviskom gréckych orgánov (pozri odôvodnenie 46) konštatuje, že tieto kompenzácie nemožno považovať za zlučiteľné s podmienkami, ktoré stanovuje článok 11 nariadenia o výnimkách.
(90)
Z podrobných údajov, ktoré Grécko poskytlo v súvislosti s každou pomocou poskytnutou v roku 2009 vyplýva, že nepriaznivé poveternostné podmienky v predmetnom prípade sa nezhodujú s definíciou nepriaznivých poveternostných podmienok, ktoré sa môžu začleniť medzi prírodné katastrofy podľa článku 2 bod 8 nariadenia o výnimkách, keďže uvedené nepriaznivé klimatické podmienky zničili menej ako 30 % normálnej produkcie príslušných poľnohospodárov. Navyše, normálna produkcia sa v tomto prípade nedefinovala v súlade s článkom 2 bod 8 nariadenia o výnimkách (32), tzn., že ani intenzita uvedenej pomoci nebola stanovená v súlade s výpočtom podľa článku 11 ods. 2 nariadenia o výnimkách.
(91)
Grécke orgány sa domnievajú, že uvedené kompenzácie spĺňajú aj všetky podmienky článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ a oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva (pozri odôvodnenia 47 až 50).
(92)
Komisia je v súvislosti s neoznámenou pomocou poskytnutou počas roka 2009 toho názoru, že článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ sa nemôže uplatňovať priamo, keďže Komisia prijala oznámenie o dočasnom rámci, ktoré sa uplatňovalo od 17. decembra 2008 na základe tohto ustanovenia. Oznámenie v bode 4.2.2 písm. h) zo svojho rozsahu pôsobnosti výslovne vylučuje podniky pôsobiace v oblasti primárnej produkcie poľnohospodárskych produktov. Z ustálenej judikatúry v súvislosti so špecifickou oblasťou štátnej pomoci vyplýva, že Komisia je viazaná pravidlami a oznámeniami, ktoré prijíma, pokiaľ sa neodchyľujú od noriem ZFEÚ (33). Komisia sa domnieva, keďže podľa bodu 4.2.2 písm. h) dočasného rámca sa schéma pomoci (zameraná na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy) v tej dobe neuplatňovala na podniky pôsobiace v oblasti primárnej produkcie poľnohospodárskych produktov, že takáto pomoc nie je so zreteľom na možnosť vážneho narušenia hospodárskej súťaže nevyhnutná ani primeraná v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, až do nadobudnutia účinnosti osobitných pravidiel a stropov pre toto odvetvie (34). Komisia je toho názoru, že znenie oznámenia účinné v danom čase sa uplatňuje len na pomoci poskytnuté v čase od 17. decembra 2008 do 27. októbra 2009.
Platnými usmerneniami v čase poskytnutia uvedenej pomoci boli usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013. Podľa odôvodnenia 91 nepriaznivé klimatické podmienky v danom období zničili menej ako 30 % normálnej výroby príslušných poľnohospodárov. Z uvedeného vyplýva, že relevantné ustanovenia z usmernení sa v súvislosti s predmetnými kompenzáciami nemôžu považovať za splnené.
(93)
Ako vyplýva z odôvodnenia 48, grécke orgány sú toho názoru, že bod 7 písm. a) oznámenia sa uplatňuje na uvedenú neoznámenú pomoc, keďže táto pomoc sa poskytla výrobcom po 17. decembri 2008.
Komisia si ale myslí, že možnosť označiť pomoc odvetviu poľnohospodárstva za zlučiteľnú s ustanoveniami oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva sa môže vzťahovať len tú pomoc v odvetví poľnohospodárstva, ktorá bola poskytnutá po 28. októbri 2009, kedy nadobudli účinnosť zmeny a doplnenia oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva, ktorými sa zavádza zlučiteľná obmedzená suma pomoci pre podniky pôsobiace v poľnohospodárskej prvovýrobe.
(94)
Z podrobných údajov, ktoré grécke orgány predložili v súvislosti s každou pomocou, ktorú ELGA poskytol počas roka 2009, vyplýva, že takmer všetka uvedená pomoc bola poskytnutá výrobcom poľnohospodárskych výrobkov skôr ako 28. októbra 2009. Znamená to, že väčšia časť pomoci bola poskytnutá v marci 2009 až v júli 2009 a zvyšok v septembri 2009.
(95)
Komisia teda dospela k záveru, že uvedená pomoc nie je v súlade s oznámením a preto sa na ňu nemôže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
(96)
Komisia ale uznáva, že v prípade kompenzácií, ktoré ELGA poskytol výrobcom poľnohospodárskych výrobkov neskôr ako hore spomenutý dátum 28. októbra 2009 (veľmi malá časť pomoci sa poskytla v decembri 2009 a novembri 2010), sa zmeny a doplnenia oznámenia pre odvetvie poľnohospodárstva môžu uplatniť.
(97)
Uvedené kompenzácie spĺňajú všetky podmienky stanovené v bode 4.2.2 oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva. Podmienka ustanovená v bode 4.2.2 písm. g) spomenutého oznámenia ale splnená nebola, keďže ELGA nedostal od dotknutých poľnohospodárov vyhlásenie o ostatnej pomoci de minimis a o pomoci zakladajúcej sa na opatrení v zmysle dočasného rámca Spoločenstva, ktorú poľnohospodári prijali v aktuálnom fiškálnom roku. Komisia ale uznáva argument gréckych orgánov, podľa ktorého ide v uvedenom prípade len o formalitu, pretože Grécko neposkytlo poľnohospodárskym podnikom v období medzi 1. januárom 2008 a 31. decembrom 2010 žiadnu pomoc de minimis, ani žiadnu pomoc na základe oznámenia o dočasnom rámci Spoločenstva. Komisia preto dospela k záveru, že kompenzácie, na ktoré sa oznámenie vzťahuje, spĺňajú podmienky stanovené v bode 4.2.2 tohto oznámenia a môže sa na ne vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
(98)
Podľa Komisie tiež nie je vylúčené, že časť spomenutých kompenzácií vo výške 75 382 500 EUR splnila všetky podmienky stanovené v nariadení (ES) č. 1535/2007 (pozri odôvodnenia 51 a 52).
VII. ZÁVER
(99)
Odškodnenie vo výške 386 986 648 EUR, ktoré ELGA vyplatil výrobcom v roku 2008, sa len sčasti financovalo z povinných osobitných príspevkov od výrobcov, keďže v roku 2008 sa na týchto príspevkoch vyzbieralo len88 353 000 EUR. Odškodnenie z roku 2009 vo výške 415 019 452 EUR sa nefinancovalo z povinných osobitných príspevkov.
(100)
V súvislosti s dvoma pôžičkami, ktoré si ELGA musel vziať na vyplatenie výrobcom, treba skonštatovať, že ELGA nebude schopný prostredníctvom príspevkov od výrobcov na osobitné poistenie splatiť ročné splátky úrokov a odpisy rozvrhnuté na desať rokov, čo je doba, za ktorú sa pôžičky musia splatiť, tým skôr, že príspevky sa musia použiť na vyplácanie odškodnenia za škody vzniknuté počas príslušných rokov.
(101)
Z uvedeného vyplýva, že odškodnenie, ktoré ELGA vyplatil počas rokov 2008 a 2009 v rámci systému povinného poistenia, sa nemôže považovať za odškodnenie financované len z príspevkov od výrobcov uhrádzaných ako osobitný príspevok na poistenie. Komisia preto dospela k záveru, že odškodnenie vyplatené v roku 2008 a 2009 v rámci systému povinného poistenia patrí pod ustanovenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ a predstavuje štátnu pomoc.
(102)
Komisia tvrdí, že Helénska republika poskytla uvedenú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.
(103)
Komisia v súvislosti s kompenzáciami poskytnutými v roku 2008 v rámci systému povinného osobitného poistenia:
a)
posúdila štátnu pomoc vo výške 349 493 652,03 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe, a z toho 2 300 185,51 EUR za opakované straty na tej istej rastlinnej výrobe, ako zlučiteľnú. Komisia sa domnieva, že tieto kompenzácie splnili relevantné ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách a môžu sa považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ;
b)
sa domnieva, že štátna pomoc vo výške 33 402 118,93 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za niektoré straty na rastlinnej výrobe a živočíšnom kapitále, nesplnila relevantné ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom;
c)
sa domnieva, že štátna pomoc vo výške 114 374,86 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom, môže predstavovať riziko narušenia hospodárskej súťaže a preto nie je zlučiteľná s vnútorným trhom;
d)
sa domnieva, že z pomoci na nápravné opatrenia po chybách v hodnotiacich správach vo výške 3 803 901,72 EUR len nápravné opatrenia vo výške 349 493 652,03 EUR týkajúce sa kompenzácií za straty na rastlinnej výrobe a nápravné opatrenia vo výške 91 500 EUR týkajúce sa kompenzácií za straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom spĺňajú relevantné podmienky usmernení a nariadenia o výnimkách, a preto sa na ne môže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Na druhej strane ostatná štátna pomoc poskytnutá na nápravné opatrenia nespĺňa relevantné podmienky usmernení a nariadenia o výnimkách, a preto sa na ňu nemôže vzťahovať výnimka z článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
(104)
Komisia v súvislosti s kompenzáciami poskytnutými v roku 2009 v rámci medzirezortného rozhodnutia:
a)
posúdila štátnu pomoc vo výške 27 614 905 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe, ako zlučiteľnú. Komisia sa domnieva, že tieto kompenzácie splnili relevantné ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách a môžu sa považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ;
b)
dospela k záveru, že z pomoci vo výške 387 404 547 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe:
-
časť poskytnutá pred 28. októbrom 2009 (35), kedy nadobudli účinnosť zmeny a doplnenia oznámenia s cieľom začleniť do jeho pôsobnosti aj poľnohospodárske podniky, nesplnila relevantné ustanovenia usmernení a nariadenia o výnimkách a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. Tento záver sa nedotýka opatrení pomoci, ktoré v čase poskytnutia spĺňali všetky podmienky stanovené v platnom nariadení de minimis,
-
časť poskytnutá po 28. októbri 2009 splnila všetky podmienky stanovené v oznámení, a preto sa môže považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Odškodnenia, ktoré Grécky poľnohospodársky poisťovací orgán (ďalej len ELGA) vyplatil výrobcom poľnohospodárskych výrobkov počas rokov 2008 a 2009, sú štátnou pomocou.
2. Kompenzácie poskytnuté v roku 2008 v rámci systému povinného osobitného poistenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pokiaľ ide o pomoc vo výške 349 493 652,03 EUR, ktorú ELGA poskytol výrobcom za straty na rastlinnej výrobe, pomoc vo výške 91 500 EUR za straty na rastlinnej výrobe spôsobené medveďom, ako aj pomoc na nápravné opatrenia prijatú v rámci vyššie spomenutých opatrení pomoci. Kompenzácie vyplatené v roku 2008 v rámci systému povinného poistenia, ktoré zodpovedajú zvyšnej časti sumy, nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
3. Kompenzácie vo výške 27 614 905 EUR poskytnuté v roku 2009 v rámci medzirezortného rozhodnutia ministrov pre hospodárstvo a vidiecky rozvoj č. 262037 z 30. januára 2009 sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
Kompenzácie vo výške 387 404 547 EUR poskytnuté výrobcom pred 28. októbrom 2009 nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Tento záver sa nedotýka opatrení pomoci, ktoré v čase poskytnutia spĺňali všetky podmienky stanovené v nariadení (ES) č. 1535/2007.
Článok 2
1. Grécko prijme všetky potrebné opatrenia, aby príjemcovia vrátili nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1, ktorá im bola neoprávnene poskytnutá.
2. Pomoc, ktorú je potrebné vrátiť, zahŕňa úroky od dátumu, keď bola poskytnutá príjemcom až po dátum jej opätovného získania.
3. Úroky sa vypočítajú podľa základu zostaveného v súlade s ustanoveniami uvedenými v kapitole V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (36).
4. Vrátenie pomoci sa vykoná bezodkladne v súlade s postupmi vnútroštátneho práva tak, aby umožnili okamžitú a účinnú realizáciu tohto rozhodnutia.
Článok 3
Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 ods. 2 a 3 je okamžité a účinné. Grécko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.
Článok 4
1. Grécko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:
a)
celkovú sumu (istina a úroky), ktorú sú príjemcovia povinní vrátiť;
b)
podrobný opis prijatých alebo plánovaných opatrení na účely implementácie tohto rozhodnutia;
c)
dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť.
2. Grécko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1 ods. 2 a 3.
3. Po uplynutí obdobia dvoch mesiacov uvedeného v ods. 1 Grécko predloží Komisii na požiadanie správu o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. V tejto správe takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 7. decembra 2011