РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 446/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои мастни алкохоли и техните смеси (наричани по-долу „продуктът, предмет на разследването“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданите държави“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - Cognis GmbH и Sasol Olefins & Surfactants GmbH (наричани по-долу „жалбоподателите“). Правният статут и на двете дружества е оформен съгласно немското законодателство, като те разполагат с производствени обекти в Германия, Франция и Италия. Тези две дружества представляват голяма част, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт с произход от разглежданите държави и за произтичаща от него съществена вреда, което бе сметнато за достатъчно основание за откриване на процедурата.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, а така също известните производители износители и представители на разглежданите държави износителки за откриването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за откриване на процедурата беше предвидено изготвянето на представителна извадка на вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Четирима вносители предоставиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. Поради малкия брой заявили интерес вносители беше решено да не се подбира представителна извадка.
(6)
Комисията изпрати въпросници до производителите износители, до производителите от Съюза, до вносителите и до всички ползватели и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и до всички други страни, които настояха за това в сроковете, определени в известието за откриване на процедурата.
(7)
Отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, двама вносители, 21 ползватели в Съюза, двама производители износители от Индия, двама производители износители от Индонезия и техните свързани търговци, както и от трима производители износители от Малайзия и техните свързани търговци.
(8)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на предварителното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Cognis GmbH, Германия
-
Cognis France S.A.S., Франция
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Германия
б)
Вносители в Съюза:
-
Oleo solutions Ltd, Обединено кралство
в)
Ползватели в Съюза:
-
Henkel AG & Co., Германия
-
PCC Rokita SA, Полша
-
Procter & Gamble International Operations SA, Швейцария
-
Unilever, Нидерландия
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Италия
г)
Производители износители от Индия:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai и Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
д)
Производители износители от Индонезия:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals и неговите свързани дружества, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas и неговите свързани дружества, Medan, Singapore, Hamburg
е)
Производители-износители от Малайзия:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Разследван период
(9)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглеждания продукт е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданият продукт“), и които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(11)
Продуктът, предмет на разследването, се явява междинен продукт, получен от естествени (олеохимични) или синтетични (нефтохимични) източници, като естествените мазнини и масла, суровия петрол, природния газ, течностите от природен газ и въглищата. Използва се най-вече като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати на мастен алкохол и етер сулфати на мастен алкохол (така наречените сурфактанти). Сурфактантите се използват за производството на детергенти, препарати за домакинството, почистващи препарати и продукти за лична хигиена.
2.2. Сходен продукт
(12)
По отношение на продукта, изнасян за Съюза от Индия, Индонезия и Малайзия, и на продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в тези държави, а така също на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, бе установено, че притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
В хода на разследването някои страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите е произвел в един от производствените си обекти продукт, включващ разклонени изомерни молекули, който не влиза в определението за обхвата на продукта, и че поради това този продукт не следва да се счита за сходен. Искането се определя временно за основателно и поради тази причина данните за посочения производител не бяха използвани за анализа на вредата. Следва да се отбележи, че други две дружества, едно от които оказващо съдействие на разследването, бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради същата причина.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
3.1.2. Експортна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане от страна на тези независими клиенти цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(21)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(22)
И двамата производители износители настояха, че осъществените от тях продажби на един от жалбоподателите в Съюза по време на РП следва да не бъдат вземани предвид при изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като тези продажби са били направени в значителни количества и на стриктно договорени цени. Няма обаче правно основание подобен вид износ на разглеждания продукт да не бъде взет предвид при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията на двамата производители износители се отхвърлят.
(23)
И двамата производители износители настояха за корекции поради конвертирането на валути, като изтъкнаха, че курсът на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR) значително се е повишил, считано от ноември 2009 г., което ще има изкривяващо въздействие при изчисляването на дъмпинга. Искането е свързано с продажби, реализирани в EUR от януари 2010 г. нататък, и се изразява в настояване за това, за целите на конвертирането на стойността на посочените продажби в INR, обменният курс за месеца, в който са били осъществени продажбите, да бъде заменен с обменния курс, който е бил в сила два месеца преди това. В член 2, параграф 10, буква й) действително се предвижда корекция за конвертиране на валути при определени обстоятелства. Следва обаче да се отбележи, че повишаването на курса на INR е настъпило едва през втората половина на РП. Освен това следва да се отбележи, че и двете индийски дружества многократно са повишавали цените си за техните основни клиенти в Съюза по време на посочения период през сравнително равни интервали, както и че цените, определяни в Съюза от жалбоподателите, също постоянно са се увеличавали през втората половина на РП. Следователно не е налице ясно доказателство за това, че повишаването на курса на INR не е било своевременно отразено в цените на индийските производители износители за техните клиенти в ЕС или че е оказало прекомерно неблагоприятно въздействие при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията и на двете дружества бяха отхвърлени.
3.1.4. Дъмпингов марж
(24)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(26)
На тази база временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички останали дружества
9,3 %
3.2. Индонезия
3.2.1. Нормална стойност
(27)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(28)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(29)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(30)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(31)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(32)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(33)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
3.2.2. Експортна цена
(34)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като или са продавали директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур и в Съюза.
(35)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани или чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(36)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани търговци при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(37)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(39)
Едно дружество настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики въз основа на факта, че то изнася продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние за ЕС, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на продукта, предмет на разследването, в твърдо състояние. Дружеството обаче не представи количествено изчисление на исканата корекция. Само сравняване на експортните цени на продукта, предмет на разследването, в течно и в твърдо състояние не се явява достатъчно основание за разрешаването на корекция поради разлики във физичните характеристики. Освен това счетоводната система на дружеството не позволява ясно да се откроят разликите по отношение на разходите между твърдия и течния продукт. Поради това, тъй като нямаше надежден начин за изчисляване на евентуална корекция, искането трябваше да бъде отхвърлено.
(40)
Жалбоподателите настояха, че по отношение на разходите за енергия в Индонезия е налице изкривяване поради прекалено ниските и субсидирани цени на енергията. Те обаче не представиха никаква обоснована информация за това, по какъв начин подобно изкривяване по отношение на разходите за енергията, използвана за производството за вътрешния пазар и за това за износ, би могло да се отрази върху изчисляването на дъмпинга. Поради това искането бе отхвърлено.
3.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индонезия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индонезийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индонезия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индонезия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(43)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Всички останали дружества
7,6 %
3.3. Малайзия
3.3.1. Нормална стойност
(44)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. За двамата оказващи съдействие производители износители беше установено, че реализираният от тях общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен. За последния оказващ съдействие производител износител не бяха установени продажби на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП.
(45)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(46)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(47)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(48)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(49)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(50)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
(51)
За производителя износител, който не е реализирал продажби на вътрешния пазар по време на РП, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на среднопретеглените действителни суми на другите двама производители износители, по отношение на които се провежда разследване на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на Малайзия.
3.3.2. Експортна цена
(52)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Съюза.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(54)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.3.3. Сравнение
(55)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(56)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи и разходите за кредити.
(57)
Един малайзийски производител износител изтъкна, че неговото свързано дружество в Съюза всъщност се явява отдел по износа на производителя. На тази основа дружеството изтъкна, че ще се стигне до прекомерни приспадания при определяне на цената франко завода, ако съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бъдат направени пълни корекции за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение беше установено, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Освен това от финансовите сметки на търговеца беше видно, че той е понесъл нормални разходи за реализация и общи и административни разходи в периода между вноса и препродажбата. Следователно става ясно, че свързаното дружество се занимава действително с типичните за един вносител дейности. Въз основа на това искането на дружеството бе отхвърлено.
(58)
По отношение на Малайзия жалбоподателите отправиха същото искане във връзка с разходите за енергия като споменатото в съображение 40 по отношение на Индонезия. Това искане също бе отхвърлено поради същите причини.
3.3.4. Дъмпингов марж
(59)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие малайзийски производители износители бяха установени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(60)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие малайзийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Малайзия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Малайзия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(61)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Всички останали дружества
13,8 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(62)
По време на РП сходният продукт се е произвеждал от двама известни и няколко други много малки производители в Съюза. Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди откриването на разследването и след това, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено, че е било между 400 000 и 500 000 тона по време на РП. Производителите от Съюза, които представляват общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(63)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите би следвало да не се разглежда като част от промишлеността на Съюза, тъй като въпросното дружество е внасяло разглеждания продукт по време на РП. Установено беше обаче, че делът на продукта, внасян от въпросното дружество от разглежданите държави по време на РП, е бил относително малък и поради това - незначителен в сравнение с производството му на сходния продукт. Освен това вносът е бил преди всичко временен. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на въпросното дружество е свързана с производството и продажбата в ЕС на продукта, предмет на разследването, и че основният му интерес е този на производител от Съюза. Следователно искането се определя временно за неоснователно.
4.2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, на използването за собствено потребление и на общия обем на вноса (по данни на Евростат). Тъй като в данните на Евростат бяха включени и продукти, различни от разглеждания продукт, бяха направени подходящи корекции. Информацията е дадена под формата на индекси (2007 г. = 100), за да се запази поверителността.
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза леко се е повишило - с 2 %. Първоначално, между 2007 и 2008 г., потреблението се е повишило с 2,2 %, след което се е понижило с 4,8 % между 2008 и 2009 г. От 2009 г. до края на РП потреблението е нараснало с 4,6 %.
(66)
Икономическият спад е допринесъл за спада в потреблението, считано от 2008 г., през която потребителите на разглеждания продукт са се сблъскали със спад в търсенето на техните продукти. В началото на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до повишаване на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на 2009 г.
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави
4.3.1. Кумулиране
(67)
Комисията разгледа дали въздействието на дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се оценява кумулативно въз основа на критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член се предвижда, че когато вносът от две или повече държави е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния продукт на Общността.
(68)
Дъмпинговите маржове, определени спрямо вноса от всяка от разглежданите държави, са по-високи от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а именно 2 % от експортната цена, като обемът на вноса от всяка от разглежданите държави надхвърля прага от 1 % от пазарния дял, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент.
(69)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт бяха аналогични. Установено бе, че средните цени на вноса от всички разглеждани държави са се понижили по време на разглеждания период и са следвали същата тенденция. Освен това продуктът, предмет на разследването, внасян от разглежданите държави, е сходен във всяко едно отношение, взаимозаменяем е и се предлага на пазара в Съюза от сравними търговски вериги и при сходни търговски условия, така че продуктите се конкурират помежду си, както и с произвеждания в Съюза продукт, предмет на разследването.
(70)
Въз основа на това се прави временното заключение, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави следва да се оцени общо за целите на анализа на вредата.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави
Внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
112 523
177 286
165 386
176 279
Индекс: 2007 г. = 100
100
158
147
157
Годишно изменение (в проценти)
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
154
151
154
Годишно изменение (в проценти)
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Средна цена в EUR/тон
942
1 017
837
882
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8 %
-18 %
5 %
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Обемът на вноса от разглежданите държави се е увеличил значително - с 57 % по време на разглеждания период. Най-голямото нарастване е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 58 %, след което леко се е понижил през 2009 г., преди да се повиши отново до нивото от 2008 г. по време на РП.
(72)
Средните цени на вноса от разглежданите държави силно са варирали по време на разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света и от промишлеността на Съюза, което следователно е довело до повишаване на пазарния дял на разглежданите държави.
(73)
Пазарният дял на разглежданите държави се е увеличил значително - с 54 % по време на разглеждания период. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до намаляване на пазарния дял на разглежданите държави с 2 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да си възвърнат изгубения пазарен дял преди края на разглеждания период.
4.3.2.1. Подбиване на цените
(74)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта, определени от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от разглежданите държави за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса. Това сравняване на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатите от сравняването, изразени като процент от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на разследвания период, сочат съществуването на значителни маржове на подбиване на цените (до 16 %). Тези маржове свидетелстват за натиска върху цените, който вносът от разглежданите държави упражнява върху пазара на Съюза.
(75)
Маржовете на подбиване на цените за всяка от разглежданите държави се определят, както следва:
Държава
Марж на подбиване на цените
Индия
от - 0,5 до 16 %
Индонезия
от - 12,1 до - 3,2 %
Малайзия
от - 10,4 до 15,1 %
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (3)
4.4.1. Предварителни бележки
(76)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент разглеждането на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Производство на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
90
77
83
Капацитет на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
109
103
98
Използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
83
75
85
Източник: отговори на въпросника.
(77)
От 2007 до 2009 г. производството на Съюза се е понижило значително - с 23 %, след което леко се е подобрило между 2009 г. и края на РП, което е довело до общо намаление от 17 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че независимо от факта, че потреблението на Съюза се е понижило с около 5 % между 2008 и 2009 г., производството на промишлеността на Съюза се е понижило много повече - с 15 %, и не е съумяло да са възползва от възстановяването на потреблението в Съюза, наблюдавано през РП.
(78)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 2 % през разглеждания период. След като се е бил увеличил с около 9 % през 2008 г., през следващите години капацитетът се е понижил, което е довело до общ спад от 2 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки това, паралелно с намаляващите обеми на производство, използването на наличния капацитет се е понижило с 15 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан през 2009 г., по време на общата икономическа криза, след което е било наблюдавано леко подобрение по време на РП.
4.4.3. Продажби и пазарен дял
(80)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до обема и стойността на продажбите на първия несвързан клиент на пазара на Съюза.
Обем на продажбите на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
85
79
82
Годишно изменение (в проценти)
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Стойност на продажбите на несвързани клиенти в ЕС (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
85
88
Годишно изменение (в проценти)
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Пазарен дял на промишленост на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
88
87
88
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(81)
Между 2007 г. и РП обемът на продажбите и пазарният дял са се понижили със съответно 18 % и 12 %. В началото на разглеждания период (между 2007 и 2008 г.), въпреки повишаването на потреблението на Съюза, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е понижил с 15 % и те са загубили 12 % пазарен дял. През 2009 г. потреблението на Съюза се е свило, което е довело до допълнителна загуба от 6,5 % за обема на продажбите на промишлеността на Съюза. През РП, паралелно с повишаването на потреблението на Съюза, и продажбите на Съюза леко са се повишили. Пазарният дял обаче е останал непроменен между 2008 г. и края на РП.
4.4.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
120
107
107
Годишно изменение (в проценти)
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Източник: отговори на въпросника.
(82)
Между 2007 и 2008 г. цените значително са се повишили - с 20 %. Следва да се отбележи, че през този период и производителите износители са повишили цените си, макар и с много по-малко, отколкото промишлеността на Съюза.
(83)
През 2009 г. промишлеността на Съюза е трябвало да понижи цените, за да отговори на натиска, оказван от засиления внос с произход от разглежданите държави. През 2008 г. вносът от тези държави се е бил повишил с 57 %, като цените на внасяните продукти са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза обаче не е била в състояние да понижи цените си до нивото на тези на производителите износители.
(84)
По време на РП промишлеността на Съюза е запазила нивото на цените от 2009 г., което е довело до общо покачване на цените със 7 % по време на разглеждания период.
4.4.5. Складови наличности
(85)
Обемът на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намалял с 33 % по време на разглеждания период. По-специално между 2008 г. и РП обемът на складовите наличности се е понижил значително - с 51 %.
Крайни складови наличности на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
128
86
67
Годишно изменение (в проценти)
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Складови наличности във връзка с производството
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Източник: отговори на въпросника.
4.4.6. Заетост, заплати и производителност
Заетост в промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица в производството на разглеждания продукт (включително неутрални производители)
Индекс: 2007 г. = 100
100
97
91
87
Средна заплата на заето лице (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
101
106
Производителност (единица/заето лице)
Индекс: 2007 г. = 100
100
93
85
96
Източник: отговори на въпросника.
(86)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 13 % по време на разглеждания период. Разходите за труд за заето лице леко са се повишили през разглеждания период - с 6 %. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от ръста на инфлацията през разглеждания период.
4.4.7. Рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Рентабилност на продажбите от страна на ЕС на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетна загуба в проценти от оборота
Индекс: 2007 г. = 100
100
76
408
236
Отрицателен паричен поток на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 249
1 178
439
Парични потоци в проценти от продажбите на ЕС на несвързани клиенти
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 285
1 899
609
Инвестиции на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
56
68
65
Годишно изменение (в проценти)
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Отрицателна възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза
Индекс: 2007 г. = 100
100
136
510
320
Източник: отговори на въпросника.
(87)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци (в конкретния случай - загуба) от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. Установено бе, че рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на засегнатия период през 2007 г., като по време на разглеждания период загубите значително са се увеличили. След като през 2008 г. загубите са намалели, през 2009 г. те отново значително са нараснали - по времето на общата икономическа криза. Икономическото възстановяване, усетено по време на РП, е позволило на промишлеността на Съюза да намали загубите си, що се отнася до оборота, но въпреки това тя е останала далеч от връщането към състояние на рентабилност.
(88)
Тенденцията по отношение на паричните потоци, които отразяват способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен съответства на тенденцията по отношение на рентабилността. Паричните потоци са били отрицателни през 2007 г., като по време на разглеждания период бележат значителен спад. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, при която се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съответствие с отрицателните резултати, получени от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(89)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е намаляла, тъй като паричните потоци значително са се влошили през разглеждания период. Вследствие на това инвестициите са отбелязали спад с близо 35 % през разглеждания период.
4.4.8. Растеж
(90)
Потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са се понижили през този период - съответно с 18 % и с 12 %.
4.4.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(91)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, въздействието върху промишлеността на Съюза на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за незначително.
4.5. Заключение относно вредата
(92)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 13 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 14 %), са се влошили по време на разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е била намалена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(93)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(94)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде определена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(95)
Разследването показа, че потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период, докато обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави е отбелязал значително нарастване - с 57 %.
(96)
Дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказал натиск върху промишлеността на Съюза, особено през 2008 г., когато обемът на този внос се е увеличил с 58 %. През въпросната година цените на вноса от разглежданите държави, според данните на Евростат, са били много по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Това е довело до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на около 12 %, докато в същото време пазарният дял на разглежданите държави е нараснал с 54 %.
(97)
За да отговори на натиска, промишлеността на Съюза е понижила цените си през 2009 г. Въпреки че обемът на вноса с произход от разглежданите държави се е понижил (- 6,7 %), паралелно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, цената на вноса се е понижила повече, отколкото цената на промишлеността на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне изгубения пазарен дял.
(98)
По време на РП промишлеността на Съюза е трябвало да понижи още повече цените си, докато подбиването на цените от страна на разглежданите държави, въз основа на проверени данни за износа, е продължавало да е 3 %. Обемът и стойността на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза, леко са нараснали (съответно + 4,3 % и + 3,9 %), но въпреки факта, че разликата в цените по отношение на цената на вноса от разглежданите държави се е понижила, промишлеността на Съюза не е съумяла да се възползва от възстановяването на потреблението и пазарният ѝ дял е останал непроменен. В същото време обемът и пазарният дял на вноса от разглежданите държави са се увеличили още повече (съответно с 6,6 % и с 2 %) по време на РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(99)
Другите фактори, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка, са вносът от други държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и въздействието на икономическата криза.
5.3.1. Внос от други държави (останалата част от света: ОЧС)
Обем на вноса от ОЧС (Евростат)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
32 874
31 446
38 295
30 495
Индекс: 2007 г. = 100
100
96
116
93
Годишно изменение (в проценти)
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Пазарен дял на ОЧС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
94
120
91
Годишно изменение (в проценти)
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Средна цена в EUR/тон в ОЧС (Евростат)
1 217
1 358
1 129
1 122
Индекс: 2007 г. = 100
100
112
93
92
Годишно изменение (в проценти)
12 %
-17 %
-1 %
Източник: Евростат.
(100)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял със 7 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на тези държави също е намалял с 9 %.
(101)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на производителите износители в разглежданите държави и от цените на промишлеността на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
Обем на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
38
52
45
Годишно изменение (в проценти)
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Стойност на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
78
74
76
Годишно изменение (в проценти)
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Цена за единица продукция, продажби за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
208
142
171
Годишно изменение (в проценти)
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
По време на разглеждания период обемът на продажбите за износ от страна на промишлеността на Съюза се е понижил с 55 %. Влиянието на този спад обаче е било частично компенсирано от факта, че средната продажна цена на единица продукция се е повишила със 71 % през същия период, като по този начин спадът в стойността на продажбите за износ е бил ограничен на 24 %. Това, в комбинация с факта, че делът на продажбите за износ се е равнявал само на 5 % от общия обем на продажбите по време на РП, доведе до временното заключение, че равнището на износа не е фактор, който да нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и вноса с произход от разглежданите държави.
5.3.3. Въздействие на икономическата криза
(104)
Икономическата криза е допринесла за свиването на потреблението в Съюза и за натиска върху цените. Пониженото ниво на търсене на продукта, предмет на разследването, е довело до намаляване на производството на промишлеността на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(105)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Дъмпинговият внос обаче е засилил въздействието на икономическия спад и е направил невъзможно реализирането на продажби на цени над себестойността.
(106)
Въз основа на гореизложеното става ясно, че намаляването на търсенето в Съюза, в комбинация с икономическата криза, е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Счита се обаче, че това не нарушава причинно-следствената връзка, установена по отношение на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, налагани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове на продукта.
(108)
Това нарастване на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави е съвпаднало с общия и непрекъснат спад на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, както и с неблагоприятното изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това, считано от 2008 г., в момента на общия икономически застой и на спада на потреблението в Съюза, износителите от разглежданите държави са съумели да запазят своя пазарен дял, като са понижили цените си, които са продължили да подбиват тези на Съюза. В същото време бе констатирано по-нататъшно неблагоприятно изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза и на основните показатели за икономическото ѝ състояние. Действително, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индия, Индонезия и Малайзия, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза, което е довело до тежки загуби през РП.
(109)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от разглежданите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия, Индонезия и Малайзия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за съществуването на вредоносен дъмпинг, са налице убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Промишленост на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия. Припомня се, че повечето от показателите за вредата са отбелязали отрицателно изменение през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци, възвръщаемостта на инвестициите и рентабилността. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишленостт на Съюза да се влоши допълнително.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното финансово състояние и рентабилността ѝ.
(114)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Вносители
(115)
Въпросници бяха изпратени на 21 вносители в Съюза. Само двама вносители, разположени в Обединеното кралство, съдействаха при разследването, като делът на тези двама вносители е съставлявал 0,3 % от общия обем на вноса от разглежданите държави по време на РП. Проверка на място бе направена само при по-големия от двамата вносители. При проверката на място обаче вносителят е отказал да предостави достъп до счетоводната си документация, поради което релевантната информация не е могла да бъде проверена. Въпреки това е било ясно, че макар и налагането на антидъмпингови мерки да води до завишени разходи за въпросното дружество, то не би създало сериозни проблеми за дейността му, дори и потребителите да останат същите или, при необходимост, при смяна на сферата му на дейност.
(116)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху посочения по-горе вносител, той следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. Поради това налагането на временни мерки не следва да има значително неблагоприятно въздействие върху вносителите.
6.4. Ползватели
(117)
Ползвателите на продукта, предмет на разследването, проявиха засилен интерес към този случай, като от общо 97-те ползватели, с които бе установен контакт, 21 оказаха съдействие на разследването. Делът на тези оказващи съдействие ползватели съставляваше около 25 % от обема на вноса в Съюза на разглеждания продукт по време на РП. Дружествата са разположени на цялата територия на Съюза и осъществяват дейност в сектори, свързани с продуктите за лична хигиена и домашните и промишлените детергенти.
(118)
От тези 21 дружества 5 бяха проверени, като техният дял съставляваше 18 % от общия обем на вноса в ЕС на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави през разследвания период. Въз основа на проверената информация става ясно, че делът на продукта, предмет на разследването, в производствените разходи на тези дружества е значителен - между 10 и 20 % в зависимост от крайния продукт.
(119)
В три от петте проверени дружества около 15 % от заетите лица работят в сектори, които използват разглеждания продукт; в едно от дружествата процентът възлиза на около 70 %, а за последното дружество тази информация не можа да бъде получена поради комплексната структура на дружеството и голямото разнообразие от продукти.
(120)
През разследвания период средният дял на дейностите, при които се използва продуктът, предмет на разследването, е възлизал на 22 % при проверените дружества спрямо цялостната им дейност, докато средният марж на печалбата от тези дейности е бил около 6 %. Въз основа на това и като се има предвид относително ниското ниво на предложените мерки, беше преценено, че въздействието на временните антидъмпингови мита върху вноса от разглежданите държави като цяло е доста ограничено. Някои ползватели изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки би създало проблеми с наличността на продукта, предмет на разследването, като се има предвид, че само двама са големите производители в Съюза, а търсенето на продукта, предмет на разследването, постоянно расте. Следва обаче да се отбележи, че относително ниското ниво на предложените мерки не би следвало да възпрепятства възможността продуктът, предмет на разследването, да се внася от разглежданите държави. Освен това двамата производители от Съюза не са произвеждали при пълен капацитет по време на разглеждания период. В допълнение остава възможността да се внася от други трети държави, които не са предмет на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(121)
Като се има предвид гореизложеното, дори и да съществува вероятност мерките, наложени върху вноса от разглежданите държави, да се отразят неблагоприятно на повечето от ползвателите, въздействието като цяло изглежда ограничено. Поради това бе направено временното заключение, че, ако се изхожда от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави няма да окажат значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(122)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(123)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(126)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена беше определена, като бе изчислена минималната продажна цена, на която промишлеността на Съюза би реализирала печалба (тъй като по време на РП тя е работела на загуба), и към нея бе добавен целеви марж на печалба. Промишлеността на Съюза изтъкна, че целеви марж на печалба от 15 % би бил подходящ, но не бе в състояние да обоснове твърдението си. Поради тази причина целевият марж на печалба бе временно определен на 7,7 %, което съответства на последния марж на печалба, реализиран от един от жалбоподателите през последната печеливша година преди разглеждания период.
(127)
Средният марж на понижение на цените бе определен на 24,2 % за Индия, на 9,1 % за Индонезия и на 25,7 % за Малайзия.
7.2. Временни мерки
(128)
Като се има предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, се счита, че следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, Индонезия и Малайзия на нивото на по-ниската от двете стойности - установеното ниво на отстраняване на дъмпинга и на вредата, в съответствие с правилото за по-малкото мито. Във всички случаи с изключение на една ставките на временното антидъмпингово мито са определени на базата на дъмпинговия марж.
(129)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, временно са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Индия
VVF Limited
4,8
Всички останали дружества
9,3
Индонезия
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Всички останали дружества
7,6
Малайзия
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Всички останали дружества
13,8
(130)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (обратното на митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(131)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(132)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(133)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагането на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Limited, Sion (East), Мумбай
4,8
B110
Всички останали дружества
9,3
B999
Индонезия
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Всички останали дружества
7,6
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Всички останали дружества
13,8
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите от процедурата страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2011 година.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 446/2011
z 10. mája 2011,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých mastných alkoholov a ich zmesí s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 13. augusta 2010 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých mastných alkoholov a ich zmesí (ďalej len „prešetrovaný výrobok“) s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii (ďalej len „príslušné krajiny“) do Únie.
(2)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý dňa 30. júna 2010 podali dvaja výrobcovia v Únii, spoločnosť Cognis GmbH a spoločnosť Sasol Olefins & Surfactants GmbH (ďalej len „navrhovatelia“). Obidve spoločnosti podliehajú nemeckému právu a majú výrobné závody v Nemecku, Francúzsku a Taliansku. Tieto dve spoločnosti predstavujú hlavnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby prešetrovaného výrobku v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách a o súvisiacej značnej ujme, ktorá sa považovala za dostatočnú na odôvodnenie začatia konania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov z Únie, dovozcov/predajcov a používateľov, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, známych vyvážajúcich výrobcov a zástupcov príslušných vyvážajúcich krajín o začatí konania. Zainteresované strany mali možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na veľký počet dovozcov zistených z podnetu sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia. Štyria dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Vzhľadom na toto nízke číslo dovozcov, ktorí sa prihlásili sa rozhodlo, že sa výber vzorky nepoužije.
(6)
Komisia zaslala dotazníky vyvážajúcim výrobcom, výrobcom z Únie, dovozcom a všetkým používateľom a dodávateľom, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka, ako aj všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(7)
Vyplnené dotazníky zaslalo päť výrobcov z Únie, dvaja dovozcovia, 21 používateľov z Únie, dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indie, dvaja vyvážajúci výrobcovia z Indonézie a ich prepojení obchodníci a traja vyvážajúci výrobcovia z Malajzie a ich prepojení obchodníci.
(8)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Cognis GmbH, Nemecko,
-
Cognis France S.A.S., Francúzsko,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Nemecko.
b)
Dovozcovia z Únie:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené kráľovstvo,
c)
Používatelia z Únie:
-
Henkel AG & Co., Nemecko,
-
PCC Rokita SA, Poľsko,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švajčiarsko,
-
Unilever, Holandsko,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Taliansko.
d)
Vyvážajúci výrobcovia z Indie:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia,
-
VVF Limited, Bombaj.
e)
Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a jej prepojené spoločnosti, Batam, Singapur, Dessau,
-
P.T. Musim Mas a jej prepojené spoločnosti, Medan, Singapur, Hamburg.
f)
Vyvážajúci výrobcovia z Malajzie:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a jej prepojené spoločnosti, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a jej prepojená spoločnosť, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Obdobie prešetrovania
(9)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2009 do 30. júna 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posudzovania ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2007 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(10)
Príslušným výrobkom sú nasýtené mastné alkoholy s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známe aj ako „čisté frakcie“) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Prešetrovaný výrobok je polotovarom, ktorý sa vyrába z prírodných (oleochemických) alebo syntetických (petrochemických) zdrojov, ako sú prírodné tuky a oleje, ropa, zemný plyn, kvapalný zemný plyn a uhlie. Používa sa predovšetkým ako vstupný materiál na výrobu síranov mastných alkoholov, etoxylátov mastných alkoholov a étersulfátov mastných alkoholov (tzv. povrchovo aktívnych látok). Povrchovo aktívne látky sa používajú na výrobu detergentov, čistiacich prostriedkov na použitie v domácnosti, čistiacich prostriedkov a výrobkov osobnej hygieny.
2.2. Podobný výrobok
(12)
Zistilo sa, že výrobok, ktorý sa do Únie vyvážal z Indie, Indonézie a Malajzie, a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v týchto krajinách a takisto výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a takisto rovnaké použitie. Z tohto dôvodu sa predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
(13)
Počas prešetrovania niektoré strany tvrdili, že jeden z navrhovateľov vyrába v jednom zo svojich výrobných závodov výrobok, ktorý zahŕňa rozvetvené izoméry, na ktoré sa vymedzenie výrobku nevzťahuje a táto výroba by sa preto nemala považovať za výrobu podobného výrobku. Predbežne sa preto stanovilo, že toto tvrdenie je opodstatnené a údaje týkajúce sa tohto výrobcu neboli preto v analýze ujmy použité. Malo by sa poznamenať, že z tohto dôvodu boli z vymedzenia výrobného odvetvia Únie vylúčené ďalšie dve spoločnosti, z ktorých jedna pri prešetrovaní spolupracovala.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Normálna hodnota
(14)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu určilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(15)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný príslušným vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(16)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(17)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(18)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
3.1.2. Vývozná cena
(19)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia v Indii vyvážali príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných týmito nezávislými zákazníkmi za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.1.3. Porovnanie
(20)
Normálne hodnoty a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(21)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady v nepriamych daniach, doprave, poistení, manipulácii, nakladaní a rozdiely v pomocných nákladoch, nákladoch na balenie, úvery a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde to bolo uplatniteľné a odôvodniteľné.
(22)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že by sa pri výpočte dumpingového rozpätia nemal zohľadniť ich predaj, ktorý sa vykonal počas OP jednému navrhovateľovi z Únie, keďže sa tento predaj uskutočnil vo významnom množstve a za dohodnutých cien. Neexistuje však žiadny právny dôvod, prečo by sa pri výpočte dumpingu nemal tento vývoz príslušného výrobku zohľadniť. Tvrdenia obidvoch vyvážajúcich výrobcov sa preto zamietli.
(23)
Obidvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o úpravu v súvislosti s menovým prepočtom a tvrdili, že od novembra 2009 dochádza k trvalému zhodnocovaniu indickej rupie (INR) voči euru (EUR), čo má rušivý vplyv na výpočet dumpingu. Tvrdenie sa týkalo predaja, ktorý sa uskutočnil v EUR v období od januára 2010 a požadovalo sa, aby sa na účely prepočtu hodnoty tohto predaja na INR nahradil zmenný kurz platný v mesiaci, v ktorom sa uskutočnil predaj, zmenným kurzom, ktorý platil o dva mesiace skôr. V článku 2 ods. 10 písm. j) je za určitých okolností skutočne povolená úprava vzhľadom na menový prepočet. Poznamenáva sa však, že k posilneniu INR došlo až v druhej polovici OP. Okrem toho sa poznamenáva, že obidve indické spoločnosti počas tohto obdobia často zvyšovali ceny pre svojich hlavných zákazníkov z Únie relatívne rovnomerne a že sa v druhej polovici OP takisto trvalo zvyšovali ceny, ktoré navrhovatelia účtovali v Únii. Neexistujú preto jednoznačné dôkazy, že sa posilnenie INR neprejavilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážajúcimi výrobcami ich zákazníkom z EÚ alebo že toto posilnenie malo pri výpočtoch dumpingu nepatričný penalizujúci vplyv. Tvrdenia týchto spoločnosti sa preto zamietli.
3.1.4. Dumpingové rozpätie
(24)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúceho indických vyvážajúcich výrobcov stanovili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(25)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Indii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Indiu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(26)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,3 %
3.2. Indonézia
3.2.1. Normálna hodnota
(27)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv určilo, či celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. Zistilo sa, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade každého vyvážajúceho výrobcu reprezentatívny.
(28)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(29)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(30)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(31)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
(32)
Ak v prípade vyvážajúceho výrobcu nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho typu výrobku, normálna hodnota sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(33)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom.
3.2.2. Vývozná cena
(34)
Vyvážajúci výrobcovia vykonávali vývozný predaj do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlami v Singapure a v Únii.
(35)
Ak sa vývozný predaj do Únie uskutočnil buď priamo nezávislým zákazníkom z Únie alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností, ktoré sa nachádzali v Singapure, vývozné ceny sa určovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(36)
Ak sa vývozný predaj do Únie uskutočnil prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe prvej ceny opätovného predaja týchto prepojených obchodníkov nezávislým zákazníkom z Únie podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
3.2.3. Porovnanie
(37)
Normálne hodnoty a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(38)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na rozdielne náklady pri nepriamych daniach, náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a za pomocné náklady, náklady na balenie, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.
(39)
Jedna spoločnosť požiadala o úpravu vzhľadom na rozdiely vo fyzických vlastnostiach a to na základe toho, že prešetrovaný výrobok, vyváža do EÚ v kvapalnej aj pevnej forme, zatiaľ čo na domácom trhu ho predáva iba v pevnej forme a že ceny za kvapalnú formu sú nižšie ako ceny za prešetrovaný výrobok v pevnej forme. Spoločnosť však neposkytla žiadne vyčíslenie takejto úpravy. Jednoduché porovnanie vývozných cien pevných a kvapalných foriem prešetrovaného výrobku nemôže byť základom pre udelenie úpravy o rozdieloch vo fyzických vlastnostiach. Okrem toho účtovný systém spoločnosti neumožňuje riadne oddelenie rozdielov v nákladoch medzi výrobkom v pevnej a kvapalnej forme. Neexistoval preto spoľahlivý spôsob výpočtu možnej úpravy a tvrdenie bolo potrebné zamietnuť.
(40)
Navrhovatelia tvrdili, že v Indonézii sú náklady na energie narušené z dôvodu veľmi lacných a dotovaných cien energií. Nepredložili však žiadne odôvodnené informácie ako toto narušenie nákladov na energie spotrebovanej pri výrobe určenej na domáci trh a na vývoz ovplyvňuje výpočty dumpingu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
3.2.4. Dumpingové rozpätie
(41)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúceho indonézskych vyvážajúcich výrobcov stanovili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(42)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich indonézskych vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Indonézii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Indonéziu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(43)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všetky ostatné spoločnosti
7,6 %
3.3. Malajzia
3.3.1. Normálna hodnota
(44)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najprv v prípade každého vyvážajúceho výrobcu určilo, či bol celkový objem domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým objemom predaja na vývoz do Únie. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považuje za reprezentatívny v prípade, ak celkový objem domáceho predaja predstavuje minimálne 5 % celkového objemu predaja príslušného výrobku do Únie. V prípade dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa zistilo, že celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu bol v prípade vyvážajúcich výrobcov reprezentatívny. V prípade zostávajúceho spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu nebol v OP zistený žiadny nezávislý predaj na domácom trhu.
(45)
V súvislosti s každým typom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s typom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho typu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas OP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného typu výrobku vyvezeného do Únie.
(46)
Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého typu výrobku mohol považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného typu príslušného výrobku počas OP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(47)
Pre tie typy výrobku, kde sa viac ako 80 % objemu predaja typu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota podľa typu výrobku bola vypočítaná ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného typu výrobku, bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(48)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo ak vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného typu výrobku uskutočneného počas OP.
(49)
Ak v prípade vyvážajúceho výrobcu nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho typu výrobku, normálna hodnota sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(50)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali, v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia, na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom.
(51)
V prípade vyvážajúceho výrobcu, ktorý v OP nemal žiadny domáci predaj, boli sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky založené podľa článku 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia na základe váženého priemeru skutočných súm, ktoré boli zistené pre ostatných dvoch prešetrovaných vyvážajúcich výrobcov pri výrobe a predaji podobného výrobku na malajzijskom trhu.
3.3.2. Vývozná cena
(52)
Vyvážajúci výrobcovia vykonávali vývozný predaj do Únie buď priamo nezávislým zákazníkom, alebo prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii.
(53)
Ak sa predaj na vývoz do Únie realizoval priamo nezávislým zákazníkom v Únii, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(54)
Ak sa vývozný predaj do Únie realizoval prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, vývozné ceny sa stanovili na základe prvej ceny opätovného predaja týchto prepojených obchodníkov nezávislým zákazníkom z Únie podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia.
3.3.3. Porovnanie
(55)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúceho výrobcu sa porovnali na základe cien zo závodu.
(56)
Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a na pomocné náklady, náklady pri balení, úvery a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde to bolo uplatniteľné a odôvodniteľné.
(57)
Jeden malajzijský vyvážajúci výrobca uviedol, že jeho prepojená spoločnosť z Únie je v skutočnosti vývozným oddelením výrobcu. Na tomto základe spoločnosť tvrdila, že by v prípade plnej úpravy o predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisk podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia došlo pri stanovení ceny zo závodu k nadmernému odpočtu. V tejto súvislosti sa zistilo, že faktúry zákazníkom z Únie vystavovala prepojená spoločnosť a že táto spoločnosť prijímala platby od zákazníkov z Únie. Okrem toho treba poznamenať, že v predaji vykonávanom prepojenej spoločnosti bola zahrnutá prirážka. Takisto finančné účtovníctvo obchodníka preukazovalo, že uhrádza bežné predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom. Preto sa zdalo, že prepojená spoločnosť v skutočnosti plní zvyčajné funkcie dovozcu. Na základe toho bolo tvrdenie spoločnosti zamietnuté.
(58)
Navrhovatelia predložili v súvislosti s Malajziou rovnaké tvrdenie týkajúce sa nákladov na energie, ktoré bolo uvedené v odôvodnení 40 v prípade Indonézie. Toto tvrdenie bolo zamietnuté z rovnakých dôvodov.
3.3.4. Dumpingové rozpätie
(59)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätia pre spolupracujúcich vyvážajúcich malajzijských výrobcov zistili na základe porovnania normálnej hodnoty váženého priemeru s váženou priemernou vývoznou cenou.
(60)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúcich malajzijských vyvážajúcich výrobcov a pri zohľadnení dostupných štatistických informácií v Malajzii neexistujú žiadni iní výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie zistené pre Malajziu sa preto stanovilo v rovnakej výške ako najvyššie dumpingové rozpätie zistené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.
(61)
Na základe toho sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie pri nezaplatenom cle, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
4. UJMA
4.1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby Únie
(62)
Počas OP vyrábali podobný výrobok v Únii dvaja známi a niekoľko veľmi malých výrobcov z Únie. Na určenie celkovej výroby v Únii sa použili všetky dostupné informácie o výrobcoch z Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov pred začiatkom prešetrovania a po ňom. Na základe uvedeného bola celková výroba Únie počas OP odhadnutá v rozpätí od 400 000 do 500 000 ton. Výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú celkovú výrobu Únie, tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(63)
Niektoré zainteresované strany uviedli, že by sa jeden z navrhovateľov nemal považovať za súčasť výrobného odvetvia Únie, keďže táto spoločnosť počas OP dovážala príslušný výrobok. Bolo však overené, že percentuálny podiel výrobku, ktorý táto spoločnosť v OP doviezla z príslušných krajín bol pomerne malý a nebol teda významný v porovnaní s jej výrobou podobného výrobku. Tento dovoz bol okrem toho prevažne dočasný. Je teda možné potvrdiť, že hlavná činnosť tejto spoločnosti je výroba a predaj prešetrovaného výrobku v EÚ a jej hlavným záujmom je záujem výrobcu z Únie. V dôsledku toho sa predbežne rozhodlo, že toto tvrdenie nie je opodstatnené.
4.2. Spotreba v Únii
(64)
Spotreba sa stanovila na základe celkového predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, použitia na vlastnú spotrebu a celkového dovozu (odvodeného z údajov Eurostatu). Keďže údaje Eurostatu zahŕňajú takisto niektoré iné výrobky ako príslušný výrobok, vykonala sa vhodná úprava. V záujme zachovania dôvernosti údajov sa informácie uvádzajú v podobe indexu (2007 = 100).
Spotreba v Únii
2007
2008
2009
OP
V tonách
100
102
97
102
Medziročná zmena Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(65)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii mierne zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 sa spotreba najprv zvýšila o 2,2 %, pričom v období od roku 2008 do roku 2009 poklesla o 4,8 %. Od roku 2009 do konca OP sa spotreba opäť zvýšila o 4,6 %.
(66)
K znižovaniu spotreby v období od roku 2008, počas ktorého výrobcovia príslušného výrobku zaznamenali pokles dopytu po ich výrobkoch prispel hospodársky pokles. Na začiatku OP sa situácia na trhu začala mierne zlepšovať, čo viedlo k zvýšeniu dopytu po príslušnom výrobku v porovnaní s prvým polrokom roku 2009.
4.3. Dovoz z príslušných krajín do Únie
4.3.1. Kumulácia
(67)
Komisia zvážila, či by sa mal vplyv dumpingových dovozov z príslušných krajín posúdiť súhrnne na základe kritérií uvedených v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V tomto článku sa stanovuje, že vplyv dovozu z dvoch alebo viacerých krajín, ktoré sú súčasne predmetom antidumpingového prešetrovania, sa hodnotí súhrnne, len ak sa zistí, že a) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako de minimis, ako sa uvádza v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, a že objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný, a b) súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu je primerané z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Spoločenstva.
(68)
Rozpätia dumpingu stanovené v súvislosti s dovozom z každej príslušnej krajiny sú vyššie ako de minimis podľa vymedzenia v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, t. j. 2 % vývozných cien, a objem dovozu z každej príslušnej krajiny je nad prahovou hodnotou 1 % podielu na trhu, stanoveným v článku 5 ods. 7 základného nariadenia.
(69)
Prešetrovaním sa ďalej zistilo, že konkurenčné podmienky medzi dumpingovým dovozom a medzi dumpingovým dovozom a podobným výrobkom sú podobné. Zistilo sa, že priemerné ceny dovozu zo všetkých príslušných krajín sa v posudzovanom období znížili a sledovali rovnaký trend. Prešetrovaný výrobok dovážaný z príslušných krajín bol okrem toho vo všetkých aspektoch podobný, je zameniteľný a na trh v Únii sa uvádza prostredníctvom porovnateľných predajných kanálov a za podobných obchodných podmienok, súťaží preto navzájom a s prešetrovaným výrobkom vyrábaným v Únii.
(70)
Na tomto základe sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky podmienky kumulácie sú splnené, a preto by sa účinok dumpingového dovozu s pôvodom v príslušných krajinách mal na účely analýzy ujmy hodnotiť spoločne.
4.3.2. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín na trhu
Dovoz z príslušných krajín
2007
2008
2009
OP
V tonách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Medziročná zmena Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podiel na trhu
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Medziročná zmena Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Priemerná cena v EUR/tonu
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Medziročná zmena Δ%
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(71)
Objem dovozu z príslušných krajín sa za posudzované obdobie výrazne zvýšil o 57 %. K najväčšiemu nárastu došlo medzi rokmi 2007 a 2008, kedy sa dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz potom v roku 2009 mierne klesal, pričom v OP opäť vzrástol na úroveň z roku 2008.
(72)
Priemerné ceny dovozu z príslušných krajín počas posudzovaného období značne kolísali a celkovo sa znížili o 6 %. Počas celého posudzovaného obdobia boli priemerné ceny dovozu z príslušných krajín vždy nižšie ako ceny stanovené zvyškom sveta a výrobným odvetvím Únie, čo viedlo k zvýšeniu podielu príslušných krajín na trhu.
(73)
Podiel na trhu príslušných krajín sa za posudzované obdobie výrazne zvýšil o 54 %. K najväčšiemu nárastu došlo v období medzi rokmi 2007 a 2008. Počas hospodárskej krízy došlo k miernemu poklesu dovozu, čo v období medzi rokmi 2008 a 2009 znížilo podiel príslušných krajín na trhu o 2 %, do konce posudzovaného obdobia však tieto krajiny získali späť svoj podiel na trhu.
4.3.2.1. Cenové podhodnotenie
(74)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého druhu výrobku výrobného odvetvia Únie pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z príslušných krajín pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe franko cien s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce clá a náklady po dovoze. Toto porovnanie cien sa vykonalo v prípade transakcií na rovnakej úrovni obchodu, ktoré sa v prípade potreby primerane upravili, a po odpočítaní rabatov a zliav. Výsledky porovnávania, vyjadrené v percentách predajných cien výrobného odvetvia Únie počas obdobia prešetrovania, vykázali značné rozpätie predaja pod cenu (až do 16 %). Toto rozpätie predaja pod cenu svedčí o cenovom tlaku na trhu Únie, ktorý vytvára dovoz z príslušných krajín.
(75)
Rozpätie predaja pod cenu v jednotlivých príslušných krajinách bolo takéto:
Krajina
Rozpätie predaja pod cenu
India
od - 0,5 do 16 %
Indonézia
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajzia
od - 10,4 do 15,1 %
4.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie (3)
4.4.1. Predbežné poznámky
(76)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo skúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých hospodárskych ukazovateľov týkajúcich sa posúdenia stavu výrobného odvetvia Únie od roku 2007 do konca OP.
4.4.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
Výrobné odvetvie Únie
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Capacity Union industry
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využitie kapacity
2007
2008
2009
IP
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 sa výroba v Únii výrazne znížila o 23 %, potom sa medzi rokom 2009 a koncom OP mierne zvýšila, čo v posudzovanom období viedlo k celkovému poklesu o 17 %. Malo by sa poznamenať, že aj keď sa spotreba v Únii medzi rokmi 2008 a 2009 znížila približne o 5 %, výroba výrobného odvetvia Únie klesla výrazne viac, o 15 % a výrobnému odvetviu Únie sa nepodarilo využiť opätovné zvýšenie spotreby v Únii, ku ktorému došlo v OP.
(78)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila približne o 2 %. Po náraste približne o 9 % v roku 2008 sa kapacita v ďalších rokoch zmenšovala, čo vyústilo do celkového 2 % zníženia v posudzovanom období.
(79)
V súlade so znižujúcimi sa objemami výroby sa v posudzovanom období o 15 % znížilo aj využitie dostupnej kapacity. K hlavnému poklesu došlo v roku 2009 počas celkovej hospodárskej krízy, v OP sa využitie kapacity mierne zlepšilo.
4.4.3. Predaj a podiel na trhu
(80)
Údaje o predaji v tabuľke sa týkajú objemov a hodnoty predaja prvému neprepojenému zákazníkovi na trhu Únie.
Objemy predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Medziročná zmena Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ, (Euro)
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Medziročná zmena Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a vyplnené dotazníky.
(81)
Objemy predaja a podiel na trhu sa medzi rokom 2007 a obdobím prešetrovania znížili o 18 % respektíve o 12 %. Na začiatku posudzovaného obdobia, od roku 2007 do roku 2008, sa napriek vyššej spotrebe v Únii objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil o 15 % a výrobné odvetvie Únie stratilo 12 % svojho podielu na trhu. V roku 2009 sa spotreba v Únii znížila, čo viedlo k ďalšej strate objemu predaja výrobného odvetvia Únie o 6,5 %. V období prešetrovania sa v súlade so zvyšujúcou sa spotrebou v Únii predaj výrobného odvetvia Únie mierne zvýšil. Podiel na trhu však bol od roku 2008 do konca obdobia prešetrovania rovnaký.
4.4.4. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
Jednotková cena predaja neprepojeným zákazníkom v EÚ
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Medziročná zmena Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 sa výrazne zvýšili, a to o 20 %. Je potrebné uviesť, že vyvážajúci výrobcovia v tomto období takisto zvýšili svoje ceny, aj keď oveľa menej ako výrobné odvetvie Únie.
(83)
V roku 2009 muselo výrobné odvetvie Únie svoje ceny znížiť, aby reagovalo na tlak zo strany rastúceho dovozu z príslušných krajín. V roku 2008 sa dovoz z týchto krajín zvýšil o 57 % a jeho ceny boli výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Výrobnému odvetviu Únie sa však nepodarilo znížiť ceny na rovnakú úroveň ako vyvážajúcim výrobcom.
(84)
Počas OP udržovalo výrobné odvetvie Únie úroveň cien z roku 2009, čo viedlo k celkovému zvýšeniu cien v posudzovanom období o 7 %.
4.4.5. Stav zásob
(85)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila o 33 %. Predovšetkým medzi rokom 2008 a OP sa stav zásob výrazne znížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobného odvetvia Únie
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Medziročná zmena Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v pomere k výrobe
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
4.4.6. Zamestnanosť, mzdy a produktivita
Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie
2007
2008
2009
OP
Celkový počet zamestnancov, ktorí sú zahrnutí do výroby príslušného výrobku (s výrobcami, ktorí sa nevyjadrili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Priemerné mzdy na zamestnanca (EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (jednotka/zamestnanec)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(86)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia primerane znížil počet zamestnancov - o 13 %. V posudzovanom období sa mierne zvýšili mzdové náklady na zamestnanca, a to o 6 %. To sa považovalo za prirodzený rast, ktorý bol nižší ako miera inflácie v posudzovanom období.
4.4.7. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál
Ziskovosť predaja EÚ nezávislým zákazníkom
2007
2008
2009
OP
% čistej straty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peňažný tok výrobného odvetvia Únie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peňažný tok v % predaja EÚ neprepojeným zákazníkom
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investície výrobného odvetvia Únie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Medziročná zmena Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnosť investícii výrobného odvetvia Únie 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(87)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie sa stanovila pomocou čistého zisku z predaja (v tomto prípade straty) podobného výrobku pred zdanením vyjadreného ako percento obratu z tohto predaja. Zistilo sa, že ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola od začiatku príslušného obdobia v roku 2007 záporná a v priebehu posudzovaného obdobia sa straty výrazne zvýšili. Po znížení strát v roku 2008 sa tieto v roku 2009 v období celkovej hospodárskej krízy znovu výrazne zvýšili. Hospodárske oživenie, ku ktorému došlo v OP, výrobnému odvetviu Únie umožnilo znížiť straty vzhľadom na obrat, výrobné odvetvie však bolo stále ďaleko od návratu ku kladným úrovniam zisku.
(88)
Vývoj peňažného toku, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samostatne financovať svoje činnosti, vo veľkej miere odráža trend ziskovosti. Peňažný tok bol v roku 2007 záporný a v posudzovanom období vykázal výrazné zníženie. To isté sa dá povedať o návratnosti investícií, ktorá vykazovala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom dosiahnutým výrobným odvetvím Únie za posudzované obdobie.
(89)
Z uvedeného vyplýva, že schopnosť výrobného odvetvia Únie investovať sa obmedzila, pretože peňažný tok sa počas posudzovaného obdobia výrazne zhoršil. V dôsledku toho poklesli investície počas posudzovaného obdobia približne o 35 %.
4.4.8. Rast
(90)
Spotreba v Únii bola počas posudzovaného obdobia pomerne rovnomerná. Objem predaja a podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa však v tomto období znížil o 18 % respektíve o 12 %.
4.4.9. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(91)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dumpingového dovozu z príslušných krajín sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nemôže považovať za zanedbateľný.
4.5. Záver o ujme
(92)
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako je výroba (- 17 %), využitie kapacity (- 13 %), objem predaja (- 18 %), podiel na trhu (- 12 %) a zamestnanosť (- 14 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. Vážne postihnuté boli okrem toho ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že najmä počas OP bola narušená schopnosť výrobného odvetvia Únie zvýšiť kapitál.
(93)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
5. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
5.1. Úvod
(94)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa skúmalo, či dumpingový dovoz príslušného výrobku s pôvodom v príslušných krajinách spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie do takej miery, aby bolo možné túto ujmu klasifikovať ako značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
5.2. Vplyv dumpingového dovozu
(95)
Prešetrovaním sa zistilo, že spotreba v Únii bola počas OP pomerne rovnomerná, zatiaľ čo objem dumpingového dovozu z príslušných krajín sa výrazne zvýšil, t. j. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z príslušných krajín vyvíjal tlak na výrobné odvetvie Únie, predovšetkým v roku 2008, kedy sa tento dovoz zvýšil o 58 %. V tomto roku boli ceny príslušných krajín odvodené z údajov Eurostatu výrazne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. To vyústilo do straty podielu výrobného odvetvia Únie na trhu približne o 12 %, zatiaľ čo príslušné krajiny zvýšili svoj podiel na trhu o 54 %.
(97)
V reakcii na tento tlak znížilo výrobné odvetvie Únie v roku 2009 svoje ceny. Aj keď sa objem dovozu z príslušných krajín v súlade s hospodárskym poklesom a poklesom na trhu EÚ znížil (- 6,7 %), dovozná cena sa znížila viac ako cena výrobného odvetvia Únie a to výrobnému odvetviu Únie zabránilo v tom, aby znovu získalo podiel na trhu, ktorý stratilo.
(98)
Počas OP muselo výrobné odvetvie Únie ďalej znižovať svoje ceny, pričom ceny príslušných krajín boli podľa overených údajov o vývoze naďalej nižšie o 3 %. Objem predaja výrobného odvetvia Únie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) sa mierne zvýšili, ale napriek tomu, že sa cenový rozdiel vzhľadom na cenu dovozu z príslušných krajín znížil, nepodarilo sa výrobnému odvetviu Únie využiť rast spotreby a jeho podiel na trhu sa nezmenil. Dovoz z príslušných krajín počas OP medzitým zaznamenal ďalší nárast, pokiaľ ide o objem (6,6 %) a podiel na trhu (2 %).
5.3. Vplyv iných faktorov
(99)
K iným faktorom, ktoré boli skúmané v rámci príčinnej súvislosti patrí dovoz z ostatných krajín, vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie a vplyv hospodárskej krízy.
5.3.1. Dovoz z ostatných krajín (zvyšok sveta)
Objem dovozu zo zvyšku sveta (Eurostat)
2007
2008
2009
OP
V tonách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Medziročná zmena Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podiel zvyšku sveta na trhu
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Medziročná zmena Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Priemerná cena dovozu zo zvyšku sveta v EUR/tonu (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Medziročná zmena Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Na základe údajov Eurostatu sa v posudzovanom období objem dovozu prešetrovaného výrobku s pôvodom v tretích krajinách, na ktoré sa toto prešetrovanie nevzťahuje, do Únie znížil o 7 %. Zodpovedajúci podiel týchto krajín na trhu sa takisto znížil o 9 %.
(101)
Priemerné ceny tohto dovozu boli vyššie ako ceny vyvážajúcich výrobcov v príslušných krajinách a ceny výrobného odvetvia Únie.
(102)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z týchto tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
5.3.2. Vývozná výkonnosť odvetvia Únie
Objem vývozu vzhľadom na neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Medziročná zmena Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu vzhľadom na neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Medziročná zmena Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pre neprepojených zákazníkov
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Medziročná zmena Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Počas posudzovaného obdobia sa objem vývozu výrobného odvetvia Únie znížil o 55 %. Vplyv tohto poklesu bol však čiastočne vyrovnaný skutočnosťou, že priemerná jednotková predajná cena sa v tom istom období zvýšila o 71 %, čo obmedzilo zníženie hodnoty vývozu na 24 %. To spolu so skutočnosťou, že počas OP na vývoz pripadalo iba 5 % celkového predaja, viedlo k predbežnému záveru, že vývozná výkonnosť nie je faktorom, ktorý narúša príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorá bola spôsobená výrobnému odvetviu Únie a dovozom z príslušných krajín.
5.3.3. Vplyv hospodárskej krízy
(104)
Hospodárska kríze prispela k poklesu spotreby v Únii a k cenovému tlaku. Nižšia úroveň dopytu po prešetrovanom výrobku viedla k zníženiu výroby výrobného odvetvia Únie a čiastočne prispela k stlačeniu predajných cien.
(105)
Za normálnych hospodárskych podmienok a v prípade neexistencie silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by výrobné odvetvie Únie mohlo medzi rokom 2007 a obdobím prešetrovania mať určité problémy pri vyrovnávaní sa s poklesom spotreby a zvýšením pevných nákladov na jednotku z dôvodu nižšieho využitia kapacity. Dumpingový dovoz však vplyv hospodárskeho poklesu zosilnil a znemožnil výrobnému odvetviu Únie predávať za vyššiu cenu, ako je výrobná cena.
(106)
Na základe uvedených skutočností sa zdá, že zníženie dopytu v Únii súvisiace s hospodárskou krízou prispelo k ujme, ktorá bola spôsobená výrobnému odvetviu Únie. Usúdilo sa, že to nenarušuje príčinnú súvislosť stanovenú pokiaľ ide o lacný dumpingový dovoz z príslušných krajín.
5.4. Záver o príčinnej súvislosti
(107)
Uvedená analýza preukázala, že za posudzované obdobie došlo k podstatnému zvýšeniu objemu a podielu na trhu dumpingového dovozu za nízke ceny pochádzajúceho z príslušných krajín. Okrem toho sa zistilo, že tento dovoz sa realizoval za dumpingové ceny, ktoré boli nižšie ako ceny účtované výrobným odvetvím Únie na trhu Únie za podobné druhy výrobkov.
(108)
Toto zvýšenie objemu dumpingového dovozu za nízke ceny z príslušných krajín a jeho podielu na trhu sa časovo zhodovalo s celkovým a pokračujúcim znížením spotreby v Únii počas posudzovaného obdobia, ale aj s negatívnym vývojom trhového podielu výrobného odvetvia Únie v rovnakom období. Okrem toho od roku 2008, keď došlo k celkovému hospodárskemu poklesu a zníženiu spotreby v Únii, sa vývozcom z príslušných krajín darilo udržať svoj podiel na trhu a to znížením cien, ktoré boli nižšie ako cena výrobného odvetvia Únie. V rovnakom čase bol zaznamenaný ďalší negatívny vývoj podielu na trhu výrobného odvetvia Únie a hlavných ukazovateľov jeho hospodárskej situácie. Náhly nárast dumpingového dovozu za nízke ceny z Indie, Indonézie a Malajzie v posudzovanom období, ktorý neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie, viedol v skutočnosti k poklesu ziskovosti výrobného odvetvia Únie, čo viedlo v OP k ťažkým stratám.
(109)
Skúmanie ostatných známych faktorov, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, ukázalo, že žiadny z nich nemohol mať na toto odvetvie taký vplyv, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(110)
Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa predbežne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z Indie, Indonézie a Malajzie spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
6. ZÁUJEM ÚNIE
6.1. Predbežná poznámka
(111)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek predbežnému záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, na ktorých základe by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie dočasných antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Analýza záujmu Únie bola založená na vyhodnotení všetkých rôznych príslušných záujmov vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
6.2. Výrobné odvetvie Únie
(112)
Výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z Indie, Indonézie a Malajzie. Pripomína sa, že väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala v posudzovanom období negatívny trend. Vážne postihnuté boli najmä ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie ako peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť. Pokiaľ by sa neprijali opatrenia, hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie by sa s veľkou pravdepodobnosťou ďalej zhoršovala.
(113)
Očakáva sa, že uloženie dočasných antidumpingových ciel obnoví účinné obchodné podmienky na trhu Únie a výrobnému odvetviu Únie umožní upraviť ceny prešetrovaného výrobku tak, aby odzrkadľovali náklady rôznych zložiek a trhové podmienky. Možno očakávať, že uloženie dočasných opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo získať späť aspoň časť podielu na trhu, ktorý stratilo v posudzovanom období, čo by malo ďalší priaznivý vplyv na jeho finančnú situáciu a ziskovosť.
(114)
Preto sa dospelo k záveru, že uloženie dočasných antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
6.3. Dovozcovia
(115)
Dotazníky boli zaslané 21 dovozcom z Únie. Pri prešetrovaní spolupracovali iba dvaja dovozcovia, obaja so sídlom v Spojenom kráľovstve, ktorí spolu predstavovali 0,3 % celkového dovozu z príslušných krajín počas OP. Návšteva sa uskutočnila iba u väčšieho z obidvoch dovozcov. Tento dovozca však pri kontrole na mieste odmietol umožniť prístup ku svojmu účtovníctvu a príslušné informácie nebolo preto možné overiť. Bolo však jasné, že ak by aj uloženie antidumpingových opatrení znamenalo pre túto spoločnosť vyššie náklady, nepredstavovalo by to pre jej činnosť veľmi závažné problémy, a to ani v prípade rovnakých zákazníkov, či po zmene oblasti podnikania, ak by to bolo potrebné.
(116)
Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že hoci uloženie dočasných antidumpingových opatrení by negatívne ovplyvnilo uvedeného dovozcu, tento dovozca by mal byť v takej pozícii, že môže aspoň čiastočne preniesť zvýšenie nákladov na svojich zákazníkov a/alebo prejsť na iné zdroje zásobovania. Preto by uloženie predbežných opatrení nemalo mať výrazný negatívny vplyv na dovozcov.
6.4. Používatelia
(117)
Používatelia príslušného výrobku prejavili o tento prípad veľký záujem. Z 97 kontaktovaných používateľov spolupracovalo na prešetrovaní 21. Títo spolupracujúci používatelia predstavovali v OP približne 25 % dovozu príslušného výrobku do Únie. Tieto spoločnosti sa nachádzajú v celej Únii a pôsobia v odvetviach výrobkov osobnej hygieny, prípravkov starostlivosti o domácnosť a detergentov používaných v priemysle.
(118)
Z 21 spoločností bolo navštívených 5 podnikov, ktoré predstavovali 18 % celkového dovozu prešetrovaného výrobku z príslušných krajín do EÚ v období prešetrovania. Na základe overených informácií sa zdá, že podiel prešetrovaného výrobku na výrobných nákladoch týchto spoločností je výrazný a v závislosti od konečného výrobku predstavuje od 10 % do 20 %.
(119)
V prípade troch z piatich navštívených spoločností pracovalo približne 15 % z celkového počtu zamestnancov v odvetviach, ktoré používajú príslušný výrobok, v jednej spoločnosti predstavoval tento percentuálny podiel približne 70 %, zatiaľ čo v prípade ostatných nebolo možné túto informáciu získať z dôvodu zložitej štruktúry spoločnosti a širokej škály výrobkov.
(120)
V prešetrovanom období predstavoval priemerný podiel činnosti, pri ktorej sa používa prešetrovaný výrobok na celkovej činnosti navštívených spoločností 22 %, pričom priemerné ziskové rozpätie u tejto činnosti predstavovalo približne 6 % Na tomto základe a vzhľadom na pomerne nízku úroveň navrhovaných opatrení sa odhadovalo, že vplyv dočasného antidumpingového cla na dovoz z príslušných krajín je celkovo pomerne obmedzený. Niektorí používatelia tvrdili, že uloženie antidumpingových opatrení povedie k problémom v súvislosti s dostupnosťou prešetrovaného výrobku v Únii, keďže v Únii existujú iba dvaja veľký výrobcovia a dopyt po prešetrovanom výrobku sa neustále zvyšuje. Malo by sa však poznamenať, že by pomerne nízka úroveň navrhovaných opatrení nemala vylúčiť možnosť dovážať prešetrovaný výrobok z príslušných krajín. Okrem toho dvaja výrobcovia v Únii v posudzovanom období nevyužívali pri výrobe celú kapacitu. Dovoz z ostatných tretích krajín, ktorých sa opatrenia netýkajú je takisto možný. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(121)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti, aj keď opatrenia na dovoz z príslušných krajín budú pravdepodobne mať negatívny vplyv na väčšinu používateľov, zdá sa, že celkový vplyv bude obmedzený. Preto sa predbežne dospelo k záveru, že na základe dostupných informácií nebude mať účinok antidumpingových opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z príslušných krajín významný negatívny vplyv na používateľov príslušného výrobku.
6.5. Záver o záujme Únie
(122)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií týkajúcich sa záujmu Únie vcelku neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu predbežných opatrení na dovoz prešetrovaného výrobku z príslušných krajín.
7. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(123)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinné súvislosti a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia, aby sa predišlo tomu, že dumpingový dovoz spôsobí ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
7.1. Úroveň odstránenia ujmy
(124)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(125)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(126)
Úroveň odstránenia ujmy sa preto vypočítala na základe porovnania priemernej ceny dumpingového dovozu a cieľovej ceny výrobného odvetvia Únie. Cieľová cena bola stanovená vypočítaním predajnej ceny výrobného odvetvia Únie, ktorá nespôsobuje stratu (keďže výrobné odvetvie Únie malo počas OP straty), a k tejto predajnej cene sa pripočítalo cieľové ziskové rozpätie. Výrobné odvetvie Únie tvrdilo, že primerané cieľové ziskové rozpätie predstavuje 15 %, nebolo to však schopné odôvodniť. Cieľové ziskové rozpätie bolo preto predbežne stanovené vo výške 7,7 %, čo zodpovedá poslednému ziskovému rozpätiu, ktoré jeden z navrhovateľov dosiahol v poslednom ziskovom roku pred posudzovaným obdobím.
(127)
Priemerné rozpätie cenového podhodnotenia bolo pre Indiu stanovené vo výške 24,2 %, pre Indonéziu vo výške 9,1 % a pre Malajziu vo výške 25,7 %.
7.2. Dočasné opatrenia
(128)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo by sa malo uložiť na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii na úrovni najnižšieho zisteného rozpätia dumpingu a úrovne odstránenia ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla. S výnimkou jedného prípadu sú sadzby dočasného antidumpingového cla založené na dumpingovom rozpätí.
(129)
Na základe uvedeného sú navrhované takéto dočasné sadzby antidumpingového cla, vyjadrené ako cena CIF na hranici Únie, pred uhradením cla:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo v %
India
VVF Limited
4,8
Všetky ostatné spoločnosti
9,3
Indonézia
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všetky ostatné spoločnosti
7,6
Malajzia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všetky ostatné spoločnosti
13,8
(130)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Zohľadňujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od cla pre celú krajinu uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnickými osobami. Na dovezené výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto sadzby nemôžu využiť a platí pre ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(131)
Každú žiadosť o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po vytvorení nových výrobných či predajných subjektov) je potrebné bezodkladne predložiť Komisii (4) so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a s predajom na vývoz, napríklad v spojení so zmenou názvu alebo zmenou týkajúcou sa výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
(132)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa úroveň zostatkového cla mala vzťahovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP nevykonali žiadny vývoz do Únie.
(133)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a je možné, že sa budú musieť pred uložením akýchkoľvek konečných opatrení prehodnotiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa na dovoz nasýtených mastných alkoholov s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známe aj ako „čisté frakcie“) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (TARIC kódy 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091) ukladá dočasné antidumpingové clo.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo v %
Doplnkový kód TARIC
India
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všetky ostatné spoločnosti
9,3
B999
Indonézia
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všetky ostatné spoločnosti
7,6
B999
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všetky ostatné spoločnosti
13,8
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške, ktorá sa rovná dočasnému clu.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o vysvetlenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 10. mája 2011