РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1036/2010
z 15. novembra 2010,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo týkajúce sa dovozu zeolitu A prachového s pôvodom v Bosne a Hercegovine
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 17. februára 2010 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) oznámila zverejnením oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom zeolitu A prachového s pôvodom v Bosne a Hercegovine do Únie (ďalej len „BaH“).
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 4. januára 2010 podali spoločnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (ďalej len „navrhovatelia“), ktoré predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % výroby zeolitu A prachového v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne o začatí konania informovala navrhovateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, skupinu vyvážajúcich výrobcov v BaH, dovozcov, používateľov a ostatné príslušné známe strany a zástupcov BaH. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Navrhovatelia, výrobcovia v Únii, skupina vyvážajúcich výrobcov v BaH, dovozcovia a používatelia predložili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov a dovozcov v Únii sa v oznámení o začatí konania v súlade s článkom 17 základného nariadenia sa rátalo s výberom vzorky. Na to, aby Komisia dokázala rozhodnúť, či je metóda výberu vzorky potrebná, a ak áno, vzorku vybrať, všetci známi výrobcovia a dovozcovia v Únii boli vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s príslušným výrobkom (podľa vymedzenia v oddiele 2.1.) za obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009.
(6)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 16, osem výrobcov v Únii poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov v Únii Komisia vybrala vzorku štyroch výrobcov v Únii s najväčším objemom výroby/predaja v Únii.
(7)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 20, iba traja neprepojení dovozcovia poskytli požadované informácie a súhlasili so zaradením do vzorky. Jeden z týchto dovozcov však nedovážal/nenakupoval príslušný výrobok. Preto sa vzhľadom na obmedzený počet dovozcov výber vzorky nepovažoval za potrebný.
(8)
Komisia zaslala dotazníky všetkým zainteresovaným stranám a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v rámci lehôt stanovených v oznámení o začatí konania, t. j. skupine vyvážajúcich výrobcov v BaH, štyrom výrobcom z Únie zaradeným do vzorky a trom neprepojeným dovozcom/používateľom.
(9)
Dotazníky vyplnili skupina vyvážajúcich výrobcov v BaH vrátane jej prepojených spoločností, štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky a traja neprepojení dovozcovia/používatelia v Únii.
(10)
Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
Výrobcovia v Únii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španielsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Holandsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Taliansko
Dovozcovia/používatelia v Únii
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Spojené kráľovstvo a Mira, Taliansko
-
Henkel AG, Dusseldorf, Nemecko
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Nemecko
Vyvážajúci výrobcovia v BaH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (prepojená s uvedeným vyvážajúcim výrobcom)
Prepojení dovozcovia v Únii
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Obdobie prešetrovania
(11)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2005 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(12)
Príslušným výrobkom je zeolit A prachový, nazývaný aj zeolit NaA prachový alebo zeolit 4A prachový (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradený pod kód KN ex 2842 10 00.
(13)
Príslušný výrobok je určený na konečné použitie ako plnidlo používané pri výrobe chemických čistiacich prostriedkov a zmäkčovačov vody.
2.2. Podobný výrobok
(14)
Zistilo sa, že príslušný výrobok, výrobok predávaný na domácom trhu v Bosne a Hercegovine a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami v Únii majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitie a považujú sa preto za podobné výrobky v zmysle čl. 1 ods. 4 základného nariadenia.
(15)
Bosnianska skupina vyvážajúcich výrobcov uviedla, že príslušný výrobok, ktorý vyváža spoločnosť Fabrika Glinice Birac AD a jej prepojená spoločnosť Alumina d.o.o. (ďalej len „skupina Birac“), má iné výrobné náklady, výrobné procesy a kvalitu ako podobný výrobok, ktorý vyrábajú niektorý výrobcovia v Únii. Takisto sa tvrdilo, že výrobný proces skupiny Birac je založený na hlinitanovom lúhu z procesu výroby oxidu hlinitého namiesto alumínium trihydrátu, zatiaľ čo výroba v Únii je zvyčajne založená na kryštáloch hydroxidu, ktoré po zahriatí a pridaní lúhu sodného prechádzajú späť do kvapalného stavu na výrobu zeolitu vo forme kaše. Vzhľadom na uvedené tvrdenia sa poznamenáva, že informácie, ktoré poskytla skupina Birac, nespochybňujú zistené skutočnosti, že bez ohľadu na údajné rozdiely vo výrobných procesoch, nákladoch alebo kvalite má príslušný výrobok rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a slúži na tie isté účely ako podobný výrobok.
3. VÝBER VZORKY
3.1. Výber vzorky výrobcov v Únii
(16)
Na žiadosť o poskytnutie údajov na výber vzorky v oznámení o začatí konania odpovedalo osem výrobcov v Únii predstavujúcich približne 50 % objemu predaja výrobcov v Únii na trhu. Pôvodne bolo ako súčasť vzorky vybraných päť najväčších výrobcov v Únii. Jedna spoločnosť sa však rozhodla spoluprácu ukončiť. Vzorku v tomto prešetrovaní preto tvoria zostávajúci štyria výrobcovia v Únii.
(17)
Títo štyria výrobcovia predstavovali približne 37 % celkového objemu predaja výrobcov v Únii na trhu Únie v období prešetrovania a viac ako 75 % objemu predaja ôsmich výrobcov, ktorí poskytli údaje pre výber vzorky. Títo štyria výrobcovia vybratí do vzorky sa považovali za reprezentatívnu vzorku všetkých výrobcov v Únii.
(18)
Bosnianska skupina vyvážajúcich výrobcov tvrdila, že traja výrobcovia v Únii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) by sa mali považovať za výrobcov, ktorí pri prešetrovaní nespolupracujú. Skupina uviedla, že tieto spoločnosti poskytli odpovede na písomné upozornenia na nedostatky, ktoré neobsahovali dôverné údaje, o niekoľko dní neskôr, ako bola stanovená lehota. Vzhľadom na uvedené sa poznamenáva, že informácie, ktoré poskytli uvedené strany, boli predložené včas a nijako neohrozili pokrok prešetrovania ani právo strán na obhajobu.
(19)
Takisto sa tvrdilo, že jeden výrobca v Únii (MAL Magyar Aluminium) nespomenul vo svojej odpovedi na výber vzorky, že je prepojený s iným výrobcom v Únii (Silkem d.o.o.). Táto spoločnosť nebola zaradená do vzorky a zahrnutá do vyplneného dotazníka spoločnosti MAL Magyar Aluminium. Preto sa tvrdilo, že obidvaja títo výrobcovia v Únii by sa mali považovať za výrobcov, ktorí pri tomto prešetrovaní nespolupracujú. K tejto skutočnosti sa poznamenáva, že vzťah medzi obidvomi stranami útvary Komisie poznali vo fáze podania podnetu a tento vzťah bol uvedený vo vyplnenom dotazníku jednej zo strán. Tento vzťah bol okrem toho uvedený vo vyplnenom dotazníku spoločnosti MAL Magyar Aluminium. Takisto je potrebné objasniť, že spoločnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium pri prešetrovaní plne spolupracovali. Pokiaľ ide o spoločnosť Silkem d.o.o., táto spoločnosť poskytla údaje vo fáze výberu vzorky, nebola však do vzorky zaradená a nebola teda požiadaná o vyplnenie dotazníka. Pokiaľ ide o spoločnosť MAL Magyar Aluminium, nebolo nutné, aby táto spoločnosť poskytla konsolidované vyplnenie dotazníka zahŕňajúce spoločnosť Silkem d.o.o., keďže Silkem d.o.o. je osobitnou právnickou osobou.
3.2. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(20)
Na žiadosť o informácie pre výber vzorky, ktorá bola uvedená v oznámení o začatí konania odpovedali iba traja neprepojení dovozcovia. Následne sa zistilo, že jedna z týchto spoločností príslušný výrobok nedovážala ani nenakupovala. Následne sa rozhodlo, že v prípade neprepojených dovozcov nie je výber vzorky nutný.
4. DUMPING
4.1. Normálna hodnota
(21)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv preskúmala, či bol domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom každým z týchto dvoch vyvážajúcich výrobcov skupiny Birac reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja bol rovný alebo vyšší ako 5 % celkového objemu zodpovedajúceho predaja na vývoz do Únie. Zistilo sa, že domáci predaj nebol reprezentatívny.
(22)
Komisia ďalej zisťovala, či by bolo možné považovať predaj každého vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu za predaj vykonaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(23)
Transakcie týkajúce sa predaja na domácom trhu sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň nákladov na výrobu. Boli preto stanovené výrobné náklady na domácom trhu počas OP.
(24)
Uvedená analýza preukázala, že všetok domáci predaj obidvoch vyvážajúcich výrobcov bol ziskový vzhľadom na skutočnosť, že čistá jednotková predajná cena bola vyššia ako vypočítané jednotkové výrobné náklady.
(25)
Keďže sa predaj na domácom trhu neuskutočnil v reprezentatívnom množstve, musela sa vytvoriť normálna hodnota v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(26)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa vynaložené predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk zrealizovaný jednotlivými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami z domáceho predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítal k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby sa uvedené výrobné náklady a PVA náklady upravili predtým, ako boli použité na zistenie toho, či sa predaj uskutočnil pri bežnom obchodovaní, a na stanovenie normálnych hodnôt.
4.2. Vývozná cena
(27)
Keďže sa všetok vývoz do Únie realizoval prostredníctvom prepojeného dovozcu, vývozná cena sa vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Cena ďalšieho predaja prvému nezávislému kupujúcemu v Únii sa upravila o všetky náklady vrátane ciel a daní, ktoré vznikli v období medzi dovozom a ďalším predajom, ako aj o primerané rozpätie pre PVA náklady a zisky. Pokiaľ ide o PVA náklady, použili sa vlastné PVA náklady prepojeného dovozcu. Pri neexistencii spolupráce neprepojených dovozcov pri prešetrovaní sa použilo primerané ziskové rozpätie vo výške 5 % na základe informácií získaných od používateľov, ktorí v období prešetrovania takisto dovážali príslušný výrobok.
(28)
Skupina Birac uviedla, že sa funkcie prepojeného dovozcu podobajú skôr na funkcie vývozného oddelenia ako na dovozcu a preto by vývozná cena nemala byť stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ale skôr podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných cien. V tejto súvislosti sa podotýka, že podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia je vývozná cena stanovená na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom, keď je príslušný výrobok predávaný ďalej nezávislým zákazníkom spoločnosťami, ktoré sú prepojené s vývozcom vo vyvážajúcej krajine. Prešetrovaním sa preukázalo, že prepojená spoločnosť má sídlo v Únii. Táto spoločnosť okrem iného vybavuje objednávky zákazníkov a vystavuje faktúry týkajúce sa príslušného výrobku vyrábaného skupinou Birac. Ďalej sa zistilo, že skupina Birac predáva príslušný výrobok prepojenej spoločnosti v Únii na účely ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v EÚ. V dôsledku toho sa toto tvrdenie musí zamietnuť. Je potrebné poznamenať, že skutočnosť, že prepojená spoločnosť vykonáva pred dovozom určité činnosti neznamená, že vývoznú cenu nie je možné stanoviť na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi s potrebnými úpravami podľa článku 2 ods. 9.
4.3. Porovnanie
(29)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vhodné úpravy dopravných nákladov, nákladov na poistenie nákladu a dopravy, bankových poplatkov, nákladov na balenie a úvery sa zohľadnili vo všetkých prípadoch, keď boli tieto náklady preukázateľne primerané, presné a doložené overenými dokladmi.
4.4. Dumpingové rozpätie
(30)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre obidvoch vyvážajúcich výrobcov stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(31)
Individuálne dumpingové rozpätia obidvoch vyvážajúcich výrobcov boli vážené na základe množstva vyvážaného do Únie, z ktorého pre skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie pred preclením, vo výške 28,1 %.
(32)
Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a skupiny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v BaH, v BaH neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre BaH by sa preto malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jedinú skupinu spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v BaH.
5. UJMA
5.1. Úvodné poznámky
(33)
Pripomína sa, že v tomto prípade existuje iba jeden bosniansky vyvážajúci výrobca (skupina Birac). Z dôvodu ochrany obchodných informácií preto nie je možné uviesť presné údaje týkajúce sa objemu dovozu, dovozných cien, podielov na trhu a výroby v Únii, ako aj objemu predaja. Za týchto okolností sa ukazovatele uvádzajú vo forme indexu alebo rozpätí.
(34)
V súlade s oddielom 3.1 predstavujú štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.
5.2. Spotreba v Únii
(35)
V predbežnej fáze prešetrovania bol výpočet spotreby v Únii založený na údajoch uvedených v podnete, ktoré boli doplnené o overené údaje zistené od výrobcov a dovozcov/používateľov zúčastňujúcich sa na prešetrovaní. Tieto údaje boli zaslané všetkým zainteresovaným stranám, aby predložili svoje pripomienky. Neboli predložené žiadne pripomienky, ktoré by spochybňovali údaje o spotrebe v Únii.
(36)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe objemu predaja podobného výrobku v Únii vyrobeného výrobným odvetvím Únie, objemu predaja podobného výrobku v Únii vyrobeného inými známymi výrobcami v Únii a objemu dovozu príslušného výrobku z tretích krajín.
(37)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Tony
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnet a vyplnené dotazníky
(38)
Počas posudzovaného obdobia sa spotreba príslušného výrobku a podobného výrobku v Únii znížila o 7 %. Toto odráža postupné znižovanie množstva príslušného výrobku obsiahnutého v hlavných výrobkoch, ako sú pracie prostriedky, zo strany používateľov. Odráža to takisto skutočnosť, že stále viac výrobkov používateľského odvetvia neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z príslušnej krajiny
5.3.1. Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu
(39)
Objem dovozu príslušného výrobku sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(40)
Priemerná dovozná cena bola od roku 2005 do roku 2008 stabilná a v období prešetrovania sa zvýšila približne o 10 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Priemerná dovozná cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
(41)
Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa v posudzovanom období zvýšil takmer štvornásobne a v období prešetrovania predstavoval podiel na trhu v rozmedzí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Podiel BaH na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: overené vyplnené dotazníky
5.3.2. Vplyv dumpingového dovozu na ceny
(42)
Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa dovozné ceny bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu porovnali s cenami výrobného odvetvia Únie počas OP na základe porovnania priemerných hodnôt. Ceny výrobného odvetvia Únie sa upravili na úroveň čistej ceny zo závodu a porovnali sa s dovoznými cenami CIF. Clá sa nezohľadnili, keďže sa na bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu v období prešetrovania vzťahovala nulová preferenčná sadzba.
(43)
Zistené vážené priemerné rozpätie cenového podhodnotenia vyjadrené ako percento cien výrobného odvetvia Únie sa pohybuje v rozmedzí od 20 do 25 %.
5.4. Situácia výrobného odvetvia Únie
5.4.1. Predbežné poznámky
(44)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
(45)
Ukazovatele týkajúce sa makroekonomických údajov, ako výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu atď., sú založené na údajoch, ktoré boli zistené útvarmi Komisie a zaslané zainteresovaným stranám, aby sa k nim vyjadrili, ako sa uvádza v odôvodnení 35. Údaje pre tieto ukazovatele sú reprezentatívne pre všetkých výrobcov v Únii. Pokiaľ sa použijú údaje týkajúce sa výrobcov v Únii ako celku, sú v tabuľkách ako zdroj uvedené makroúdaje. Ostatné ukazovatele vychádzajú z overených údajov od výrobcov zaradených do vzorky. Na tieto údaje sa odkazuje ako na mikroúdaje. Pokiaľ ide o makroúdaje, bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že kvôli nezhodám týkajúcim sa vhodného kódu KN použitého na zaradenie výrobku nie je pravdepodobné, že sú tieto údaje spoľahlivé. V tomto zmysle sa poznamenáva, že údajné nezhody týkajúce sa kódov KN nijako neovplyvňujú ukazovatele ujmy. Pripomína sa, že v zverejnenom oznámení o začatí konania bolo uvedené vymedzenie príslušného výrobku. Toto vymedzenie je jednoznačné a neponecháva žiadnu možnosť nesprávneho výkladu. Zainteresované strany boli požiadané, aby informácie poskytli na základe vymedzenia výrobku bez ohľadu na kódy KN, keďže sa v oznámení o začatí konania uvádza, že kód KN je uvedený iba pre informáciu. Okrem toho sa pripomína, že bosniansky vyvážajúci výrobca nespochybnil informácie týkajúce sa spotreby v Únii. Väčšina informácií o dovoze bola odvodená priamo z údajov bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu, zatiaľ čo zostávajúce informácie sa vzťahovali na malý objem dovozu z ostatných krajín. Pri zohľadnení uvedeného a vzhľadom na skutočnosť, že neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy podporujúce tvrdenie o nespoľahlivosti údajov, bolo nutné toto tvrdenie zamietnuť.
5.4.2. Ukazovatele ujmy
Výroba, kapacita a využitie kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využitie kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(46)
Počas posudzovaného obdobia objem výroby výrobného odvetvia Únie klesol o 14 %. V období 2008 - 2009 jeden výrobca v Únii (Sasol Italy SpA) výrobu úplne ukončil. Spoločnosť Henkel AG zastavila výrobu zeolitu vo forme kaše (nejde o príslušný výrobok, ale o výrobok v kvapalnej forme, ktorý sa používa ako náhrada). Tento vývoj do istej miery zlepšil situáciu ostatných výrobcov.
(47)
Napriek uvedenému vývoju bola kapacita v posudzovanom období podľa metódy výpočtu, ktorá zvyčajne používa výrobné odvetvie pomerne stabilná. Z overenia výrobcov zaradených do vzorky však vyplynulo, že výpočet kapacity tohto výrobného odvetvia môže kolísať v závislosti od relatívneho úspechu trhu pre príslušný výrobok a trhu pre ostatné výrobky, ktoré môžu byť vyrábané pomocou rovnakých zariadení.
(48)
Uvedené údaje o využití kapacity ukazujú zníženie o 14 %. Táto hodnota okrem toho nikdy nedosiahla 80 %, čo poukazuje na určitú nadmernú kapacitu. Táto otázka sa ďalej rozoberá v rámci príčinnej súvislosti.
Zásoby
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Stav zásob na konci roku
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Do 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(49)
Úroveň zásob výrobného odvetvia Únie bola nízka a stabilná počas posudzovaného obdobia. Výroba podobného výrobku bola naplánovaná podľa objednávok a zásoby boli udržované na najnižšej možnej úrovni. Stav zásob preto nebol v tomto prešetrovaní dôležitým faktorom.
Objem predaja a podiel na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Objem predaja v EÚ
100
108
116
93
82
Podiel na trhu
95 - 100 %
95 - 100 %
95 - 100 %
90 - 95 %
85 - 90 %
Index podielu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(50)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia klesol o 18 %.
(51)
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu počas posudzovaného obdobia celkovo klesol o 11 %.
Predajné ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Priemerná predajná cena v EUR/t
292
306
315
332
354
Zdroj: mikroúdaje
(52)
Priemerná predajná cena výrobného odvetvia Únie neprepojeným stranám v EÚ sa v posudzovanom období zvýšila o 21 %. Toto zvýšenie celkovo odrážalo vyššie ceny surovín a energie a samostatne sa preto predajná cena nepovažuje za zmysluplný ukazovateľ.
Ziskovosť
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Ziskové rozpätie pred zdanením
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: mikroúdaje
(53)
Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola počas celého posudzovaného obdobia nízka. Táto situácia bola dôsledkom jeho neschopnosti zvýšiť ceny z dôvodov uvedených v oddiele týkajúcom sa „príčinnej súvislosti“ a najmä existencie rastúceho objemu dumpingového dovozu. Takisto bola výsledkom nízkeho využitia kapacity, ako bolo objasnené v odôvodnení 47.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 sa ziskovosť výrobného odvetvia Únie podstatne znížila a v roku 2008 bolo výrobné odvetvie v strate. Počas obdobia prešetrovania ziskovosť dosiahla najvyššiu úroveň v posudzovanom období, zisk však nebol vo výške 5,9 %, akú by výrobné odvetvie mohlo dosiahnuť v prípade neexistencie dumpingového dovozu (pozri odôvodnenie 67).
(55)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že v roku 2009 bola ziskovosť výrobcov v Únii dobrá. Tento predpoklad nebol podložený žiadnymi jednoznačnými dôkazmi, tvrdenie skôr odkazovalo na neupresnené „verejne dostupné informácie“. Výrobcovia zaradení do vzorky uviedli, že miera ziskovosti, ktorú dosiahli v roku 2009, bola výnimočná a nebola udržateľná vzhľadom na energický vstup bosnianskych vyvážajúcich výrobcov na trh s veľkým množstvom a s nízkymi dumpingovými cenami. Výrobcovia zaradení do vzorky uviedli, že v roku 2010 ziskovosť pravdepodobne opäť klesne na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komisie preskúmali uvedené tvrdenia. Preskúmanie zahŕňalo najmä vývoj nákladov na suroviny a predajných nákladov a cien uvedených v príslušných zmluvách. Zistilo sa, že výrobné odvetvie Únie v roku 2009 profitovalo z určitých dočasných faktorov, ktoré zvýšili jeho ziskovosť, a to napriek existencii značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobcovia zaradení do vzorky do istej miery profitovali z vyššieho objemu výroby a predaja po ukončení výroby dvoch iných výrobcov v Únii, ako bolo uvedené v odôvodnení 46.
ii)
Aj keď sa od roku 2008 ceny surovín celkovo zvýšili, niektorí výrobcovia zaradení do vzorky profitovali zo zmlúv o surovinách uzatvorených na obdobie jedného roku, ktoré obmedzili vplyv tohto zvýšenia cien.
iii)
Jeden výrobca zaradený do vzorky profitoval v roku 2009 z podstatne nižších nákladov na financovanie v dôsledku reštrukturalizácie v rámci skupiny.
(57)
Na základe toho naznačoval vývoj ziskového rozpätia aj naďalej existenciu ujmy, keďže v prípade neexistencie dumpingového dovozu by bol zisk výrazne vyšší.
Investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Investície (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnosť čistých aktív
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peňažný tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: mikroúdaje
(58)
Bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že investície boli v posudzovanom období nízke, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie vysvetlilo, že návratnosť investícií bola príliš nízka na to, aby odôvodňovala významné investície do príslušného výrobku.
(59)
Návratnosť investícií vyjadrená z hľadiska čistých ziskov výrobného odvetvia Únie a čistá účtovná hodnota jeho investícií kopírovala uvedený trend ziskovosti. Je potrebné poznamenať, že príslušné čisté aktíva už boli do veľkej miery odpísané.
(60)
Situácia výrobného odvetvia Únie vzhľadom na peňažný tok takisto kopírovala uvedený trend ziskovosti. V roku 2008 bola situácia v oblasti peňažného toku vážna, keďže aj napriek strate objemu predaja museli výrobcovia aj naďalej plniť zmluvné záväzky týkajúce sa nákupu surovín.
(61)
Schopnosť zvyšovať kapitál výrobné odvetvie Únie neuviedlo ako problém.
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Zamestnanosť (ekvivalent plného pracovného úväzku)
241
241
253
244
221
Priemerné náklady práce na pracovníka ( v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: mikroúdaje okrem „Zamestnanosť - makroúdaje“
(62)
Počet zamestnancov všetkých výrobcov v Únii, ktorí sa venovali príslušnému výrobku, sa v posudzovanom období znížil v súlade so znižovaním objemu výroby a predaja. Priemerné náklady práce na pracovníka sa v dôsledku rastu inflácie zvýšili.
(63)
Produktivita vyjadrená ako výstup na pracovníka v posudzovanom období klesla o 14 %, keďže sa objem predaja znížil viac ako zamestnanosť. Tento negatívny vývoj pravdepodobne v budúcnosti povedie k ďalšej strate pracovných miest.
5.4.3. Rozsah dumpingu
(64)
Vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh Únie nemožno považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny.
5.5. Záver o ujme
(65)
Počas posudzovaného obdobia utrpeli výrobcovia v Únii podstatnú ujmu, pokiaľ ide o objem, čo je zrejmé z uvedenej analýzy trendov v oblasti výroby, využitia kapacity, objemu predaja, podielu na trhu, zamestnanosti a produktivity.
(66)
Pokiaľ ide o ceny a ziskovosť, je takisto zrejmé, že došlo k ujme. Táto analýza je však skomplikovaná rastom cien surovín a energie, ktorý mal vplyv na ceny príslušného výrobku. V období 2005 - 2008 sa znížila ziskovosť, zhoršil peňažný tok aj návratnosť investícií. Rok 2008 bol pre výrobné odvetvie osobitne zložitý, keďže spoločnosti boli viazané zmluvami o dodávkach surovín, prišli však o viac ako 20 % svojho objemu predaja.
(67)
V roku 2009 sa situácia na trhu zlepšila a rast cien umožnil dosiahnuť vyššiu ziskovosť, ako je však vysvetlené v odôvodnení 56, bolo zrejmé, že ide o dočasné zlepšenie a že sa situácia na trhu z roku 2009 nebude pravdepodobne opakovať. Je však potrebné poznamenať, že ani v roku 2009 nedosiahla ziskovosť úroveň 5,9 %, ktorá sa pre toto výrobné odvetvie považuje za normálny zisk.
(68)
Ujma sa posúdila pre celé odvetvie Únie (makroekonomické ukazovatele) napriek tomu, že pri niektorých ukazovateľov boli posúdení iba výrobcovia zaradení do vzorky (mikroekonomické ukazovatele). Medzi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazovateľmi neboli zistené žiadne významné rozdiely.
(69)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne stanovilo, že významný podiel výrobného odvetvia Únie utrpel ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
6.1. Úvod
(70)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dumpingový dovoz z príslušnej krajiny spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie do takej miery, že sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(71)
V posudzovanom období sa dovoz z príslušnej krajiny zvýšil takmer o 400 % a získal významnú časť trhu, t. j. zvýšil sa z úrovne nižšej ako 5 % na úroveň medzi 10 a 15 %. Súčasne došlo k priamemu a porovnateľnému zhoršeniu hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, pričom toto výrobné odvetvie bolo jediným ďalším dôležitým účastníkom na trhu EÚ, keďže dovoz z ostatných zdrojov je zanedbateľný.
(72)
K rastu podielu dumpingového dovozu na trhu došlo pri súčasnom poklese spotreby v EÚ v posudzovanom období o 7 %.
(73)
Ceny rastúceho objemu dumpingového dovozu boli v období prešetrovania nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie o 20 - 25 %. Odôvodnene možno vyvodiť záver, že takýto rastúci dovoz na zmenšujúcom sa trhu v roku 2008 a 2009 viedol k poklesu cien. Tento vplyv dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutočnosť, že sa väčšina predaja uskutočňuje na základe ročných zmlúv. Dumpingový bosniansky dovoz bolo preto možné využiť na zníženie rastu cien pri veľkých objemoch predaja a to napriek rastu cien surovín. V roku 2009 došlo k zmierneniu tohto vplyvu, nie však v dostatočnej miere, aby mohlo výrobné odvetvie ako celok dosiahnuť normálnu úroveň zisku vo výške 5,9 %.
(74)
Na základe jasne preukázanej časovej zhody medzi nárastom dumpingového dovozu za ceny, ktoré podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, na jednej strane a stratou objemu predaja a výroby výrobného odvetvia Únie, poklesom podielu na trhu a poklesom cien na strane druhej sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz zohrával hlavnú úlohu v situácii poškodzujúcej výrobné odvetvie Únie.
6.3. Vplyv iných faktorov
6.3.1. Výkonnosť vývozu výrobcov v Únii
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Výroba Únii určená na predaj na vývoz
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: makroúdaje
(75)
Objem vývozu všetkých výrobcov v Únii sa v posudzovanom období zvýšil, predstavoval však v priemere približne iba 10 % výroby. Vývoz výrobcov zaradených do vzorky sa zvýšil a čiastočne vyrovnal stratu objemu predaja v EÚ.
(76)
Výkonnosť vývozu výrobcov v Únii preto pomohla udržať jeho podnikateľskú činnosť a neprispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.2. Dovoz z tretích krajín
(77)
Dovoz z tretích krajín bol v priebehu posudzovaného obdobia zanedbateľný a nemohol prispieť k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Bosniansky vyvážajúci výrobca tvrdil, že výrobcovia v Únii prišli o podiel na trhu kvôli dovozu z Číny a Kórey, toto tvrdenie však nebolo podložené konkrétnymi skutočnosťami, keďže dovoz z týchto krajín bol minimálny.
6.3.3. Vplyv poklesu spotreby
2005
2006
2007
2008
2009 (OP)
Spotreba EÚ v tonách
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: makroúdaje
(78)
V posudzovanom období spotreba klesla približne o 24 000 ton (7 %), čo odráža skutočnosť, že odvetvie výroby pracích prostriedkov postupne viac používa alternatívne výrobky s cieľom nahradiť príslušný výrobok. Vyvážajúci výrobca tvrdil, že to viedlo k „zvýšeným zásobám, zrušeniu objednávok a nižšiemu zisku“.
(79)
Je potrebné uviesť, že na konci posudzovaného obdobia ukončili dvaja výrobcovia na trhu EÚ výrobu a preto došlo k úprave kapacity, aby sa vyrovnal pokles spotreby. Ako je vysvetlené v odôvodnení 49, úroveň zásob zostala nízka a stabilná, čo znamená, že sa výroba prispôsobila nižšej úrovni spotreby.
(80)
Aj keď nie je možné vylúčiť, že pokles spotreby prispel k ujme, ktorá bola spôsobená výrobcom v Únii, zdá sa, že tento vplyv nie je významný.
6.3.4. Vplyv investícií
(81)
Vyvážajúci výrobca tvrdil, že ujma bola spôsobená dodržiavaním právnych predpisov týkajúcich sa REACH. Ako je však vysvetlené v odôvodnení 58, vzhľadom na úroveň investícií do príslušného výrobku počas celého posudzovaného obdobia, toto nemohlo výraznou mierou prispieť k spôsobenej ujme. Náklady spojené s dodržiavaním REACH sú okrem toho nízke.
6.3.5. Vplyv zvýšenia nákladov na suroviny a energiu
(82)
Niektoré strany tvrdili, že k ujme prispeli vyššie náklady na suroviny a energiu. Zvýšenie týchto nákladov bolo skutočne výrazné a došlo k nemu predovšetkým v roku 2008. To malo nepochybne určitý vplyv na ziskovosť v uvedenom roku, keďže k nemu došlo v čase klesajúceho objemu predaja. Rast nákladov na energiu sa však do istej miery prejavil v raste predajných cien, ako sa uvádza v odôvodnení 52, napriek tomu, že primeranému zvýšeniu cien zabránil vplyv dumpingového dovozu vedúci k znižovaniu cien.
(83)
Preto sa usudzuje, že zvýšenie nákladov na suroviny a energiu neprispelo k spôsobenej ujme.
6.3.6. Vplyv záležitostí týkajúcich sa kapacity
(84)
Záležitosti týkajúce sa nadmernej kapacity a nízkeho využitia kapacity sú uvedené v odôvodnení 46. Vplyv záležitostí týkajúcich sa kapacity na ziskovosť je potrebné posúdiť na základe štrukturálnych charakteristík tohto výrobného odvetvia a existencie dumpingového dovozu. Vplyv na ziskovosť je spôsobený značnými fixnými nákladmi, ktoré by boli získané späť, pokiaľ by bola miera využitia kapacity vyššia.
(85)
Problémy súvisiace s nadmernou kapacitou a nízkym využitím kapacity môžu čiastočne vysvetliť niektoré negatívne ukazovatele ujmy, ktorá bola spôsobená výrobcom v Únii, nevysvetľujú však veľký pokles výroby, objemu predaja a podielu na trhu v roku 2009. Jednoznačne preto nenarúšajú príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.3.7. Vplyv globálnej úverovej krízy/všeobecnej hospodárskej krízy
(86)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že k ujme prispeli globálna úverová kríza a všeobecná hospodárska kríza. V období 2008 - 2009, keď došlo k týmto krízam, spotreba príslušného výrobku skutočne poklesla.
(87)
Tieto záležitosti však nemôžu vysvetliť, prečo sa podiel výrobcov v Únii na trhu v roku 2009 výrazne znížil, zatiaľ čo podiel bosnianskeho dovozu na trhu sa zvýšil a ceny tohto dovozu boli o viac ako 20 % nižšie ako ceny EÚ. Ak by aj pokles spotreby v období 2008 - 2009 sám o sebe ovplyvnil výrobné odvetvie Únie, výrazný nárast dovozu z Bosny a Hercegoviny mal oveľa dôležitejší vplyv na objem predaja výrobného odvetvia Únie a vzhľadom na cenové podhodnotenie aj na ceny. Kríza preto nenarušila príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.3.8. Vplyv konsolidovaného používateľského odvetvia
(88)
Aj keď v období prešetrovania vyrábalo príslušný výrobok viac ako 10 spoločností, hlavné používateľské odvetvie (výrobcovia pracích prostriedkov a zmäkčovačov vody) pozostávalo v zásade zo 4 veľkých skupín (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Dvaja hlavní spolupracujúci používatelia predstavovali takmer 40 % nákupov príslušného výrobku v EÚ. Prostredníctvom centralizovaného nákupu sú tieto 4 skupiny skutočne schopné udržiavať ceny príslušného výrobku na nízkej úrovni.
(89)
Táto záležitosť však nie je nová, ale trvá už mnoho rokov. Nemôže sa pomocou nej preto opäť vysvetliť veľký pokles výroby, objemu predaja a podielu na trhu v roku 2009. Jednoznačne preto nenarúša príčinnú súvislosť medzi veľkým nárastom dovozu za dumpingové ceny a ujmou spôsobenou výrobcom v Únii.
6.4. Záver týkajúci sa príčinných súvislostí
(90)
Na základe uvedeného sa vyvodzuje predbežný záver, že značná ujma výrobného odvetvia Únie bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom.
(91)
Okrem dumpingového dovozu bolo preskúmaných viacero iných faktorov, žiadny z nich však nemohol objasniť významné straty podielu na trhu, objemu výroby a predaja, ku ktorým došlo v roku 2008 a 2009 a ktoré sa časovo zhodujú s nárastom objemu dumpingového dovozu.
(92)
Vzhľadom na túto analýzu, ktorou sa náležite rozlíšili a oddelili vplyvy všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od škodlivých vplyvov dumpingového dovozu, sa dospelo k predbežnému záveru, že dovoz z BaH spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
7. ZÁUJEM ÚNIE
7.1. Všeobecné poznámky
(93)
Komisia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o existencii poškodzujúceho dumpingu neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie prijať opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval vplyv možných opatrení na všetky strany zúčastnené v tomto konaní a aj dôsledky neprijatia opatrení.
7.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(94)
Analýzou ujmy sa jasne preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom. Zvýšenie dumpingového dovozu v posledných rokoch spôsobilo pokles predaja na trhu Únie a stratu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. To výrobnému odvetviu Únie bránilo v dosiahnutí úrovne ziskovosti, ktorá je podobná úrovniam dosahovaným u iných výrobkov.
(95)
Prešetrovaním sa preukázalo, že akékoľvek zvýšenie podielu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa dosahuje priamo na úkor výrobného odvetvia Únie. Situácia sa nezlepšila napriek reštrukturalizácii, ku ktorej došlo u výrobcov v Únii (dve spoločnosti ukončili výrobu). V tejto súvislosti sa poznamenáva, že zeolit A prachový je dôležitým výrobkom, pokiaľ ide o obrat spoločností zaradených do vzorky a predstavuje až 30 % ich predajného obratu. Pokiaľ by opatrenia neboli zavedené, situácia výrobného odvetvia Únie by sa jednoznačne ďalej zhoršovala. Zavedením opatrení sa obnoví nepoškodzujúca úroveň dovoznej ceny, pričom výrobnému odvetviu Únie sa umožní hospodárska súťaž za spravodlivých obchodných podmienok.
(96)
Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Únie.
7.3. Záujem dovozcov
(97)
V súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia bol posúdený pravdepodobný vplyv opatrení na dovozcov. V tejto súvislosti sa uvádza, že neprepojení dovozcovia, ktorí sa prihlásili, boli takisto používateľmi. Analýza týkajúca sa týchto dovozcov sa preto uvádza v príslušnom oddiele týkajúcom sa záujmu používateľov.
7.4. Záujem používateľov a spotrebiteľov
(98)
Po uverejnení oznámenia o začatí tohto konania neboli od spotrebiteľských organizácií prijaté žiadne výhrady. Analýza bola preto obmedzená na vplyv opatrení na používateľov.
(99)
Komisia zaslala dotazníky 8 známym používateľom. Zmysluplné pripomienky však zaslali iba dvaja používatelia. Analýza záujmu Únie preto vychádza z odpovedí dvoch pomerne veľkých používateľov, ktorí spoločne predstavujú takmer 40 % spotreby v Únii.
(100)
Dvaja spolupracujúci používatelia v Únii predstavujú hlavných účastníkov v odvetví výroby pracích prostriedkov a zmäkčovačov vody v Únii. Obidvaja používatelia protestovali proti zavedeniu opatrení.
(101)
Prešetrovaním sa zistilo, že menej ako tretina spotreby spolupracujúcich používateľov v Únii je zabezpečovaná dovozom bosnianskeho vyvážajúceho výrobcu. Zostávajúca časť pozostáva z dodávok od výrobcov v Únii, ktorí sú pre spolupracujúcich používateľov aj naďalej hlavným zdrojom dodávok. Vzhľadom na nízku mieru využitia kapacity výrobcov v Únii (ako sa vysvetľuje v odôvodnení 47 a 48) je zrejmé, že prípadné zavedenie opatrení podľa očakávania nepovedie k nedostatočným dodávkam alebo následnému zvýšeniu cien.
(102)
V nadväznosti na uvedené skutočnosti sa zdá, že používateľské odvetvie v Únii už začalo skúmať možnosť dovozu z Číny. Skutočnosť, že táto možnosť existuje a považuje sa za spoľahlivú preukazuje, že prípadné zavedenie opatrení nepovedie k nedostatku príslušného výrobku.
(103)
Takisto sa posúdil percentuálny podiel konečných výrobkov obsahujúcich príslušný výrobok na celkovom obrate. V tomto zmysle sa poznamenáva, že v obidvoch prípadoch predstavujú príslušné výrobky menej ako 10 % obratu.
(104)
Prešetrili sa takisto percentuálne podiely príslušného výrobku obsiahnutého v konečných výrobkoch. Prešetrovaním sa zistilo, že celkovo sú tieto percentuálne podiely mimoriadne nízke (v priemere menej ako 5 % celkových nákladov) a príslušný výrobok preto nepredstavuje veľmi dôležitú zložku nákladov na konečné výrobky.
(105)
Komisia takisto preskúmala, či by zavedenie opatrení malo významný negatívny finančný vplyv na situáciu týchto dvoch používateľov. Komisia vypracovala dva scenáre, t. j. scenár v najhoršom prípade a reálnejší scenár.
(106)
Scenár v najhoršom prípade predpokladá, že ceny dovozu a ceny výrobného odvetvia Únie sa zvýšia o výšku cla. To by náklady používateľov zvýšilo priemerne o menej ako 2 %.
(107)
Opísanú situáciu je nutné porovnať s mierou ziskovosti spolupracujúcich používateľov v Únii. Ziskovosť používateľov pri výrobkoch obsahujúcich príslušný výrobok je približne 11 % a pri všetkých ich výrobkoch bola vyššia ako 20 %. Vzhľadom na túto ziskovosť by aj úplné premietnutie opatrení do cien dovozu a cien výrobného odvetvia Únie nemalo na finančnú situáciu týchto strán neprimeraný vplyv.
(108)
V skutočnosti je oveľa reálnejšie, že zavedenie opatrení povedie k situácii, kedy sa zvýšia iba ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatiaľ čo výrobné odvetvie Únie bude profitovať z väčších úspor z rozsahu. Ako bolo vysvetlené, situácia v dodávkach príslušného výrobku v EÚ je plne dostačujúca, keďže väčšina výrobcov v Únii ani zďaleka nevyužíva svoju kapacitu naplno.
(109)
Takisto by sa malo poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo, že existujú výrobky, ktoré môžu príslušný výrobok nahradiť. Je zrejmé, že spolupracujúci aj nespolupracujúci používatelia vyrábajú takisto pracie prostriedky, ktoré príslušný výrobok neobsahujú. Podľa tohto reálnejšieho scenára sa náklady spolupracujúcich používateľov zvýšia iba o zlomok percenta. Inými slovami, na základe údajov o ziskovosti bude mať zavedenie opatrení pre používateľov iba zanedbateľné dôsledky.
(110)
Pri zohľadnení uvedených skutočností je jasné, že zavedenie opatrení by nemalo na požívateľov významný vplyv a je teda veľmi nepravdepodobné, že by dokonca viedlo k zvýšeniu ceny pre spotrebiteľov.
7.5. Záver o záujme Únie
(111)
Celkovo sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie bude z týchto opatrení jednoznačne profitovať. Vzhľadom na vyššie využitie kapacity v dôsledku zvýšenia výroby a predaja by výrobné odvetvie mohlo v prvom rade využiť väčšie úspory z rozsahu.
(112)
Pri zohľadnení uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že uloženie opatrení na dumpingový dovoz príslušného výrobku z Bosny a Hercegoviny používateľov v Únii významne neovplyvní a že je celkovo v záujme Únie.
8. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(113)
Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, vyplývajúcu ujmu a záujem Únie, by sa mali na dovoz príslušného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložiť dočasné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(114)
Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy výrobného odvetvia Únie spôsobenej dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí.
(115)
Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpätie pred zdanením použité na tento výpočet bolo 5,9 % obratu. Toto bola úroveň zisku, ktorý výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období prešetrovania v prípade všetkých svojich výrobkoch vrátane príslušného výrobku. Ak sa zohľadní skutočnosť, že ziskovosť v prípade príslušného výrobku bola ovplyvnená dumpingovým dovozom, je jasné, že táto úroveň zisku je rozumná a primeraná. Takisto sa posudzovalo, či by sa nemali použiť miery zisku, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v období 2005 - 2007, tieto miery zisku však boli nízke z hľadiska ziskovosti, ktorú dosahujú spoločnosti pri podobných výrobkoch a nepovažovali sa za reprezentatívne pre životaschopné výrobné odvetvie. Dôvodom toho je skutočnosť, že počas týchto troch rokov bola cena bosnianskeho dovozu nižšia ako cena výrobného odvetvia Únie o 10 - 20 % a takéto rozdiely by pri dojednávaní ročných zmlúv hrali významnú úlohu. Nebolo preto možné usudzovať, že tieto ziskové rozpätia predstavujú normálnu situáciu na trhu EÚ. Na základe uvedeného sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Únie. Táto nepoškodzujúca cena sa dosiahla pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia k výrobným nákladom.
(116)
Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny stanovenej na účely výpočtu cenového podhodnotenia s priemernou nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Únie na trhu EÚ. Rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z priemernej dovoznej hodnoty CIF. Vypočítané rozpätie podhodnotenia bolo 31,5 %.
8.2. Dočasné opatrenia
(117)
Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usúdilo, že na dovoz s pôvodom v Bosne a Hercegovine by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného dumpingového rozpätia.
(118)
Na základe uvedeného je sadzba dočasného antidumpingového cla pre Bosnu a Hercegovinu 28, 1 %.
9. ZVEREJNENIE
(119)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho by sa malo uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia ciel, ku ktorým sa dospelo na účely tohto nariadenia sú dočasné a možno bude potrebné ich prehodnotiť na účely stanovenia konečného cla,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A prachového, nazývaného tiež zeolit NaA alebo zeolite 4A prachový, v súčasnosti zaradeného pod kód KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030) a s pôvodom v Bosne a Hercegovine.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa na čistú cenu výrobku opísaného v odseku 1 na hranici Únie pred preclením je 28,1 %.
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.
4. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o vysvetlenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, predložiť písomne svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
2. Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 15. novembra 2010