РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 27. júla 2011
týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú poskytlo Belgicko na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) hovädzieho dobytka [štátna pomoc C 44/08 (ex NN 45/04)]
[oznámené pod číslom K(2011) 5457]
(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)
(2011/678/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom (2),
keďže:
1. POSTUP
(1)
Na základe sťažností prijatých v januári a februári 2004 Európska komisia uskutočnila predbežné skúmanie pomoci poskytnutej Belgickom na pokrytie nákladov súvisiacich s testami na skríning prenosných spongiformných encefalopatií hovädzieho dobytka (ďalej „testy na BSE“).
(2)
Komisia na základe týchto sťažností poslala 27. januára 2004 belgickým orgánom list, v ktorom ich žiada o informácie týkajúce sa dotknutého opatrenia. V rovnakom čase belgické orgány oznámili opatrenie pomoci na financovanie skríningu prenosných spongiformných encefalopatií (TSE) u zvierat, v súlade s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej „ZFEÚ“) (listom z 23. januára 2004, ktorý bol zaevidovaný 28. januára 2004). Opatrenie bolo zapísané pod číslom N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytli Európskej komisii písomné informácie listami zo 6. februára 2004 a 14. mája 2004, ktoré boli zaevidované 11. februára 2004 a 19. mája 2004.
(4)
Listom z 19. júla 2004 Komisia informovala Belgicko, že opatrenie bolo presunuté do registra pre neoznámenú pomoc pod číslom NN 45/04, nakoľko sa ukázalo, že časť finančných prostriedkov už bola vyplatená.
(5)
Neformálne stretnutie medzi belgickými orgánmi a útvarmi Komisie sa uskutočnilo 1. septembra 2004.
(6)
Belgické orgány poskytli doplňujúce informácie listami zo 16. septembra 2004 a z 22. februára 2007, zaevidovanými 20. septembra 2004 a 22. februára 2007 v uvedenom poradí.
(7)
Listom z 26. novembra 2008 Komisia informovala Belgicko o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ vo veci tejto pomoci. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k danému opatreniu.
(8)
Listom z 19. decembra 2008, zaevidovaným 26. decembra 2008, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Listom z 13. januára 2009 mu bola daná lehota priznaná. Belgicko zaslalo svoje pripomienky listom z 25. februára 2009, zaevidovaným 6. marca 2009.
(9)
Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky.
(10)
Listom zo 17. júla 2009 Komisia položila Belgicku doplňujúce otázky v súvislosti s pripomienkami Belgicka. Listom zo 4. septembra 2009, zaevidovaným 8. septembra 2009, Belgicko požiadalo o predĺženie lehoty na odpoveď. Odpoveď Belgicka bola doručená Komisii listom zo 16. októbra 2009, zaevidovaným 20. októbra 2009.
(11)
Dňa 2. októbra 2009 a 30. októbra 2009 sa konali dve stretnutia belgických orgánov a útvarov Komisie.
(12)
Po týchto stretnutiach Belgicko poslalo 14. decembra 2009 doplňujúce informácie, ktoré boli zaevidované 16. decembra 2009. Po súčasnom vyšetrovaní belgických orgánov týkajúcom sa hospodárskej súťaže v súvislosti s možnými dohodami medzi laboratóriami, Belgicko požiadalo 21. januára 2010, 29. septembra 2010 a 17. januára 2011 o predĺženie lehoty na odpoveď. Komisia s týmto predĺžením lehôt súhlasila.
(13)
Dňa 22. februára 2011 Komisia poslala poslednú žiadosť o informácie, na ktorú belgické orgány odpovedali listom zo 6. apríla 2011. Komisia súhlasila s ďalším predĺžením lehoty, aby Belgicko mohlo odpovedať na otázky v očakávaní výsledku vyšetrovania belgických orgánov týkajúceho sa hospodárskej súťaže.
(14)
Belgické orgány odpovedali listom z 19. mája 2011, ktorý bol zaevidovaný 25. mája 2011.
2. OPIS
2.1. Chronologický prehľad (4)
(15)
V januári 2004 Komisia prijala sťažnosť týkajúcu sa návrhu kráľovského výnosu, ktorého cieľom je zavedenie parafiškálnej dane na financovanie testov na BSE.
(16)
Útvary Komisie na základe tejto sťažnosti požiadali belgické orgány o vysvetlenie. Belgické orgány ako odpoveď na túto žiadosť o informácie uviedli, že od 1. januára 2001 boli testy na BSE povinné pre hovädzí dobytok starší ako 30 mesiacov alebo, v prípade dobytka odoslaného na núdzové zabitie, starší ako 24 mesiacov (5). Taktiež oznámili návrh kráľovského výnosu o financovaní skríningu TSE u zvierat (ďalej „kráľovský výnos TSE“). Tento návrh kráľovského výnosu bol zaevidovaný pod číslom N 54/04. Belgické orgány uviedli, že tento nový návrh kráľovského výnosu je zmenou a doplnením návrhu kráľovského výnosu oznámeného Belgickom v roku 2001, ktorý Komisia schválila rozhodnutím o opatrení štátnej pomoci N 21/02 z 13. februára 2002 (6), ako aj iného návrhu, v súvislosti s ktorým prebiehali s Komisiou v roku 2003 neformálne rozhovory. Žiadny z týchto dvoch návrhov však nebol implementovaný a výnos oznámený v roku 2004 je ich prepracovanou verziou.
(17)
Z informácií predložených Belgickom vyplýva, že štátna pokladnica od 1. januára 2001 (7) hradila náklady na testy BSE (t. j. náklady na odber vzoriek a analýzu). Od 1. januára 2002 tieto náklady predbežne financovala Bureau d’Intervention et de Restitution belge (ďalej „BIRB“) do prijatia politického rozhodnutia o vhodnom systéme financovania.
(18)
Po určitých pripomienkach útvarov Komisie v súvislosti s oznámeným návrhom kráľovského výnosu (N 54/04) belgické orgány predložili v máji 2004 nový návrh kráľovského výnosu v snahe o zapracovanie pripomienok Komisie, v ktorom sa ustanovuje systém poplatkov za služby vo výške 10,70 EUR za jeden kus hovädzieho dobytka odvedeného na bitúnok po 1. januári 2003, pri ktorom sa vyžaduje rýchle otestovanie na BSE. Belgické orgány uviedli, že testy uskutočnené a predbežne financované v roku 2002, boli v plnej výške financované formou nepriamej štátnej pomoci, t. j. parafiškálnymi daňami. Belgické orgány ďalej uviedli, že maximálna suma 40 EUR na jeden test bola od 1. januára 2003 financovaná prostredníctvom parafiškálnych daní. Belgické orgány poskytli podrobné tabuľky obsahujúce náklady na testy na BSE od roku 2003 a prognózy financovania týchto testov prostredníctvom parafiškálnych daní a poplatkov za služby. Belgické orgány uviedli, že plánované dátumy na uplatňovanie režimu financovania boli 1. júl 2004 pre poplatky za služby a 1. január 2005 pre parafiškálne dane.
(19)
Keďže podľa oznámeného kráľovského výnosu bola pomoc už poskytnutá a dane vyberané od 1. januára 2002, opatrenie bolo zaevidované 19. júla 2004 pod číslom NN 45/04 ako neoznámené. Oznámenie zaevidované pod číslom N 54/04 Belgicko stiahlo.
(20)
Z informácií predložených Belgickom v roku 2004 vyplýva, že všeobecným zámerom bolo predbežné financovanie testov s neskorším spätným preplatením tejto sumy, pričom myšlienka spočívala v pridelení určitej časti príspevkov na preplatenie nákladov predbežne financovaných testov.
(21)
Belgické orgány vo svojom liste zo 16. septembra 2004 uviedli nový návrh kráľovského výnosu, ktorý ponecháva do budúcnosti myšlienku poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka. Celková suma uvedená v tomto novom návrhu kráľovského výnosu by mala slúžiť na financovanie testov na BSE u hovädzieho dobytka, ktorý bude zabitý po nadobudnutí účinnosti daného návrhu. Preplácanie súm prekračujúcich 40 EUR povolených usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci v súvislosti s testami TSE, uhynutými hospodárskymi zvieratami a odpadom z bitúnkov (8) z 24. decembra 2002 (ďalej „usmernenia TSE“), a predbežne financovaných po 1. januári 2003, bude predmetom ďalšieho návrhu predloženého Komisii, ktorý sa bude zameriavať na preplácanie uvedeného predbežného financovania. Tento kráľovský výnos bol prijatý 15. októbra 2004 (9) a vstúpil do platnosti 1. decembra 2004.
(22)
Podľa informácií od belgických orgánov dosiahla celková výška predbežne financovaných výdavkov nad maximálnu sumu 40 EUR za obdobie medzi 1. januárom 2003 (10) a 30. júnom 2004 sumu 15 237 646 EUR. Podľa belgických orgánov sa od 30. júna 2004 maximálna suma 40 EUR dodržiavala (11).
(23)
Belgické orgány poskytli v tom istom liste zo 16. septembra 2004 dva súbory informácií, v súlade s článkom 19 nariadenia Komisie (ES) č. 1/2004 z 23. decembra 2003 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov (12).
(24)
Tieto dve opatrenia boli predmetom dvoch výnimiek zaevidovaných pod číslami XA 53/04 a XA 54/04. Podľa bodu 19 a nasl. rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 53/04, vzťahuje na predbežné financovanie testov na BSE (13) s maximálnou prípustnou pomocou vo výške 40 EUR na test a zaviedlo sa 1. januára 2003. Právnym základom tohto opatrenia je zákon z 27. decembra 2002 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2003. Opatrenie, na ktoré sa uplatňuje výnimka zaevidovaná pod číslom XA 54/04, stanovuje maximálnu prípustnú pomoc vo výške 33,38 EUR na test a zaviedlo sa 15. októbra 2004. Toto opatrenie pomoci má neobmedzené trvanie. Jeho právnym základom je zákon z 27. decembra 2003 o všeobecnom výdavkovom rozpočte na rok 2004.
(25)
V tom istom liste zo 16. septembra 2004 belgické orgány ako odpoveď na otázky útvarov Komisie uviedli, že laboratóriá určené na vykonávanie testov musia spĺňať veľmi konkrétne podmienky, aby mohli vykonávať predmetné analýzy.
(26)
V krátkom čase po listoch zo 14. mája 2004 a 16. septembra 2004 belgické orgány oznámili dva nové návrhy kráľovských výnosov o financovaní aktivít Federálnej agentúry pre bezpečnosť potravinového reťazca (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, ďalej „AFSCA“). Cieľom týchto opatrení bolo zavedenie príspevku a poplatku za služby vzťahujúcich sa na aktivity agentúry AFSCA. Dotknuté opatrenia boli predmetom rozhodnutia K(2005)4203 z 9. novembra 2005 o štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (ďalej „rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05“) spomenutého v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Tieto opatrenia boli prijaté kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o príspevkoch podľa článku 4 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (14), ako aj kráľovským výnosom z 10. novembra 2005 o poplatkoch za služby podľa článku 5 zákona z 9. decembra 2004 o financovaní AFSCA (15). Tieto dva kráľovské výnosy nadobudli účinnosť 1. januára 2006. Kráľovským výnosom o príspevkoch sa ruší kráľovský výnos z 15. októbra 2004 spomenutý v odôvodnení 21.
(27)
Kráľovský výnos o poplatkoch konkrétne ustanovuje povinnosť pre bitúnok uhrádzať poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka alebo jednokopytníka. Na druhej strane kráľovský výnos o príspevkoch stanovuje financovanie časti testov na BSE, ktoré sa budú financovať z rôznych sektorov. Celkové náklady na test na BSE sú 44,08 EUR, z toho na odber vzorky 12 EUR (z toho 10,70 EUR financuje bitúnok podľa kráľovského výnosu o poplatkoch za služby a 1,30 EUR sa financuje z príspevku) a zvyšných 32,08 EUR je financovaných z príspevku, a sumu vypláca agentúra AFSCA priamo laboratóriám. Komisia dospela v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 k záveru, že financovanie AFSCA formou poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie náhodných všeobecných kontrol paušálnymi príspevkami nepredstavuje štátnu pomoc, že financovanie časti nákladov na testy na BSE príspevkami predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom, a že financovanie výdavkov na ostatné testy/kontroly spojené s výrobou/uvádzaním na trh predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom.
(28)
V decembri 2006 poslala Komisia Belgicku nové otázky v súvislosti s prípadom NN 45/04. Tieto otázky sa týkali najmä spätného preplácania súm vyplatených v rámci predbežného financovania po 1. januári 2003.
(29)
Belgické orgány vo svojej odpovedi z 22. februára 2007 uviedli svoj úmysel uskutočniť celkové preplatenie všetkých výdavkov spojených s analýzami BSE za obdobie 15 rokov. V praxi sa zaviedlo solidárne vracanie prostriedkov prostredníctvom nového systému financovania AFSCA. Každý prevádzkovateľ platí od 1. januára 2006 agentúre AFSCA členský príspevok a časť z tohto príspevku je určená na vrátenie minulých výdavkov spojených s predbežným financovaním testov na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému.
2.2. Obsah sťažností, ktoré boli podané proti návrhu kráľovského výnosu TSE
(30)
Podľa sťažností podaných proti návrhu kráľovského výnosu TSE sa príspevok vzťahuje na všetky druhy zvierat zabitých v belgických bitúnkoch a taktiež by sa mal vzťahovať na dovezené výrobky. Jeden zo sťažovateľov tvrdil, že významný podiel zvierat zabitých v belgických bitúnkoch pochádza z iných členských štátov. Podľa sťažovateľov bude príspevok diskriminačný, pokiaľ ide o dovezené zvieratá, keďže tieto príjmy sa použijú na vrátenie nákladov na testy na BSE uskutočnené na belgickom hovädzom dobytku.
2.3. Pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania
(31)
Predbežne treba spresniť, že začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týka pomoci na financovanie skríningu TSE u zvierat v Belgicku po prvom januári 2001, ako aj mechanizmov na financovanie tejto pomoci, s výnimkou pomoci schválenej rozhodnutím Komisie z dôvodu ich zlučiteľnosti so spoločným trhom. Znamená to konkrétne, že pomoci schválené rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 (vzťahujúce sa na príspevky a poplatky za služby na financovanie agentúry AFSCA) sa nebudú hodnotiť s ohľadom na ich zlučiteľnosť s pravidlami štátnej pomoci platnými v čase pridelenia pomoci. Toto rozhodnutie sa preto vzťahuje len na pomoc určenú na financovanie testov na BSE v období rokov 2001 - 2006, ako aj na ich systém financovania, keďže pomoci určené na financovanie testov na BSE v tomto období boli predbežne financované a na toto predbežné financovanie sa vzťahuje vrátenie nákladov rozložené na viac rokov.
(32)
V záujme zrozumiteľnosti je dôležité pripomenúť terminologický rozdiel medzi poplatkom za služby a príspevkom: na jednej strane sú sadzby alebo poplatky, ktoré pokrývajú náklady za poskytnutú službu. V tomto prípade dosahujú výšku 10,70 EUR a vyberajú sa od 1. decembra 2004 na základe kráľovského výnosu TSE a následne na základe kráľovského výnosu o poplatkoch za služby financujúcich AFSCA. Na druhej strane sú odvody alebo príspevky, ktoré sa vyberajú na základe kráľovského výnosu z 10. novembra 2005, vyberá ich AFSCA a uhrádzajú ich prevádzkovatelia so sídlom na belgickom území rozdelení do 7 sektorov (pozri odôvodnenie 29 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania skonštatovala, že opatrenia pomoci určené na financovanie testov na BSE sú a boli v Belgicku financované dotáciami a systémom parafiškálnych daní tvorených poplatkami za služby a príspevkami. Časť príjmov z týchto poplatkov za služby a príspevkov bola pravdepodobne použitá na preplácanie predbežného financovania testov.
(34)
Komisia poukázala na viacero problémov a uviedla, že jej chýbajú informácie na dokončenie záverečného posúdenia dotknutých opatrení: po prvé, vyskytli sa otázky týkajúce sa existencie zvýhodnenia príjemcov služieb. Nebolo totiž jasné, či poplatky za testy na BSE pokrývali tú časť nákladov na testy, ktorú nepokrývala zlučiteľná štátna pomoc. Neboli známe presné náklady na tieto testy, ani zdroj dodatočného financovania v prípade, že by tieto poplatky za služby nestačili na pokrytie celkových nákladov na testy BSE. Nezistilo sa ani to, či podmienky, za ktorých AFSCA poskytovala služby, zodpovedali trhovým cenám, najmä preto, lebo belgické orgány zreteľne neuviedli, či výberu laboratórií predchádzalo otvorené a transparentné výberové konanie.
(35)
Po druhé, mechanizmus výberu nebol zrozumiteľný: predovšetkým príjemcovia a prispievatelia neboli jasne vymedzení a mechanizmus preplácania predbežného financovania nákladov na testy na BSE nebol jasný. Dodatočné nejasnosti vznikli aj v súvislosti s podmienkami, ktoré museli spĺňať parafiškálne dane, aby sa mohli považovať za zlučiteľné s pravidlami v oblasti štátnej pomoci, najmä pokiaľ ide o vylúčenie dovezených výrobkov z parafiškálnych daní, a v súvislosti s otázkou, či z opatrenia pomoci financovaného z týchto daní mali prospech aj vyvážané výrobky a či poplatky ovplyvňovali cenu konečných výrobkov, keďže túto určujú zmeny ponuky a dopytu na voľnom trhu.
3. PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ BELGICKOM
(36)
Pripomienky Belgicka v reakcii na pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania boli Komisii doručené 27. februára 2009. Možno ich zhrnúť takto:
3.1. Zaradenie financovania testov na BSE medzi štátnu pomoc
(37)
Belgicko hneď na úvod neuznáva zaradenie financovania testov na BSE Komisiou medzi štátnu pomoc, pričom argumentuje povinným charakterom týchto testov. Belgicko totiž tvrdí, že povinnosť vykonávania testov na BSE je v záujme ochrany zdravia ľudí ustanovená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (16). Na podporu tohto tvrdenia cituje dva rozsudky (17), v ktorých Súdny dvor rozhodol, že náklady na kontrolné opatrenia uskutočnené v záujme ochrany zdravia ľudí, sa nemôžu považovať za náhradu za služby a znášať ich musí orgán verejnej správy. Belgicko uznáva, že predmetné rozsudky sa týkajú voľného pohybu tovaru a nie štátnej pomoci, domnieva sa však, že takúto úvahu možno preniesť aj na oblasť štátnej pomoci.
(38)
Belgicko ďalej uvádza, že členský štát môže rozhodnúť o „bežnom“ systéme financovania testov na BSE, keďže v nariadení (ES) č. 999/2001 sa neustanovuje, aby náklady na uvedené kontroly znášali podniky. Kritérium selektívnosti charakteristické pre štátnu pomoc sa v dôsledku toho podľa Belgicka musí hodnotiť so zreteľom na tento bežný systém (18). O štátnu pomoc by mohlo ísť len vtedy, ak by sa na niektoré sektory alebo podniky uplatňovalo prednostné zaobchádzanie vzhľadom na bežný systém zvolený Belgickom. Podľa Belgicka Komisia pravdepodobne zastáva ten názor, že náklady musia štandardne znášať poľnohospodári, čo však z uplatniteľných textov nevyplýva. Ak by rôzne systémy financovania testov na BSE mali narúšať hospodársku súťaž, malo by sa to podľa Belgicka riešiť prostredníctvom harmonizácie právnej úpravy (19), v žiadnom prípade však nejde o problém so štátnou pomocou. Belgicko cituje aj rozsudok GEMO (20), domnieva sa však, že sa tým nemení jeho prístup v danej veci. Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 opakuje, že nesúhlasí so zaradením financovania testov na BSE medzi štátnu pomoc, ako to uviedla Komisia v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. Belgicko ale v duchu spolupráce vychádza z logiky Komisie, aby objasnilo body spomenuté v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.
3.2. Kvalifikácia poplatku za služby
(39)
Belgicko sa domnieva, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka sa nemôže považovať za štátnu pomoc.
(40)
Podľa Belgicka môže ísť o štátnu pomoc len vtedy, ak sa zvýhodní jeden alebo viac podnikov. V prípade poplatku za služby preto možno o výhode hovoriť len vtedy, ak prijatá výhoda prevyšuje zaplatenú sumu. Ak je časť testov na BSE financovaná orgánmi, konečná výhoda pre poľnohospodára zodpovedá výdavku na test po odpočítaní zaplateného poplatku za služby.
(41)
Belgicko ide ešte ďalej a tvrdí, že v prípade preplatenia by bolo nutné vyžadovať vyššiu úhrnnú platbu od poľnohospodára. Ak má byť totiž celý výdavok na test spätne preplatený, v konečnom dôsledku by to znamenalo, že sa tento výdavok zvýši o už zaplatený poplatok za služby.
(42)
Belgicko zdôrazňuje, že v rámci judikatúry Súdneho dvora ide o štátnu pomoc len v tom prípade, ak sa príjmy z povinných poplatkov použijú v prospech osobitnej skupiny a nie rovnakou mierou v prospech všetkých, ktorí poplatok platili (21). V dotknutom prípade sa poplatok za služby vo výške 10,70 EUR na jeden testovaný kus hovädzieho dobytka uplatňuje na hospodárske subjekty, ktoré pôsobia vo výrobe mäsa z hovädzieho dobytka. Suma 10,70 EUR použitá na test nepredstavuje pre nich v žiadnom prípade hospodárske zvýhodnenie a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.
(43)
Podľa Belgicka Komisia uvažovala podobne vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Belgicko uvádza, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR nebol v tomto rozhodnutí kvalifikovaný ako štátna pomoc (pozri odôvodnenie 98 rozhodnutia. Komisia uvažovala podobne aj vo svojom rozhodnutí o opatrení štátnej pomoci N 21/02, kde časť nákladov na testy na BSE, z časti financovaných z poplatkov sektora, nebola považovaná za štátnu pomoc.
(44)
Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že poplatok za služby znáša poľnohospodár a vzťahuje sa na časť ekonomických nákladov na testy na BSE. Belgicko, ako odpoveď na otázku Komisie, či výška poplatku za služby zodpovedá skutočným ekonomickým nákladom na služby poskytnuté laboratóriami, odpovedalo, že poplatok za služby sa vzťahuje len na časť nákladov na testy na BSE, tak ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Úvaha Komisie v tom istom rozhodnutí, v odôvodneniach 61 až 66, kde Komisia dospela k záveru, že náklady na poskytnuté služby a výška poplatkov za služby sa zhodujú, sa vzťahovala na iné služby ako testy na BSE. Belgicko opakuje, že pokiaľ ide o testy na BSE Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že poskytovaná služba vo forme testov na BSE predstavuje štátnu pomoc, ale že poplatok za služby (t. j. 10,70 EUR) štátnu pomoc nepredstavuje a mal by sa od nákladov na testy odpočítať.
3.3. Neexistencia nadmernej kompenzácie a súlad cien testov s trhovými cenami
(45)
Belgicko odkazuje na bod 132 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (22) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2007 - 2013“), kde sa uvádza, že 40 EUR za jeden test je „najlepšia cena, ktorá je v súčasnosti dostupná v Spoločenstve“. Od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzajú pod úrovňou 40 EUR. Podľa belgických orgánov ide o dôkaz toho, že ceny uplatňované v Belgicku sú v súlade s trhovými cenami. Komisia vo svojom rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratóriá boli vyberané prostredníctvom otvorených, transparentných a nediskriminačných výberových konaní a preto nemožno konštatovať, že poskytovatelia služieb (laboratóriá) využívajú štátnu pomoc. Situácia sa odvtedy nezmenila. Okrem toho, belgické orgány pre hospodársku súťaž v súčasnosti uskutočňujú vyšetrovanie cenových kartelov medzi laboratóriami v rámci testov na BSE. Podľa belgických orgánov ide o jasný dôkaz toho, že v žiadnom prípade nechcú laboratóriám vyplácať žiadnu navýšenú cenu. Belgické orgány vo svojom liste zo 16. októbra 2009 uviedli, že skúmanie možných cenových kartelov medzi laboratóriami bude pokračovať a toto vyšetrovanie by sa malo skončiť v priebehu prvého štvrťroka 2010.
3.4. Poplatky za dovoz a vývoz
(46)
Príspevky a poplatky za služby sa podľa belgických orgánov nikdy nevzťahovali na dovoz a vývoz. Len podniky so sídlom v Belgicku musia platiť príspevok a len hovädzí dobytok zabitý v Belgicku a starší ako 30 mesiacov podlieha poplatku za služby vo výške 10,70 EUR.
(47)
Belgicko zdôrazňuje, že Komisia už preskúmala tieto opatrenia v rámci svojho rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, a dospela k záveru, že príspevky neboli diskriminačné voči dovážaným alebo vyvážaným výrobkom a neboli v rozpore s ustanoveniami zmluvy.
3.5. Neexistencia mechanizmu, prostredníctvom ktorého by bitúnky presúvali poplatok za služby na výrobcov alebo na iné subjekty na trhu
(48)
Belgickú orgány uvádzajú, že bitúnky presúvajú náklady na poplatok za služby na svojich zákazníkov, tak ako bežná firma presúva vynaložené výdavky na svojich zákazníkov. Tieto presuny sú zabezpečené bežnými trhovými mechanizmami. Preberanie nákladov na poplatok za služby ako oddelenej účtovnej položky na faktúrach predkladaných výrobcom je bežná prax. Belgicko v tejto súvislosti cituje odôvodnenia 93 a 95 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa kritériá ustanovené v bode 25 usmernení TSE považujú za splnené.
3.6. Kvalifikácia príjemcov ako malé a stredné podniky (ďalej „MSP“)
(49)
Belgicko uvádza, že všetci poľnohospodári v Belgicku patria medzi MSP na základe splnenia týchto podmienok: majú menej ako 250 zamestnancov, ich ročný obrat neprekračuje 40 miliónov EUR alebo ich celková ročná súvaha neprekračuje 27 miliónov EUR a žiadny z nich nie je z 25 % a viac vlastnený iným podnikom alebo inými podnikmi, ktoré nie sú MSP.
3.7. Pripomienky k zlučiteľnosti pomoci za tri obdoba označené v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (2001 až 2003, 2003 až 2007, po roku 2007)
(50)
Obdobie od 1. januára 2001 do 1. januára 2003 nevyvoláva osobitné pripomienky zo strany Belgicka, keďže samotná Komisia dospela v odôvodnení 80 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania k záveru o pravdepodobnej zlučiteľnosti. Belgicko ale uvádza, že výška pomoci nedosahovala 100 % vzniknutých nákladov, a ak je to potrebné, je v tejto súvislosti pripravené poskytnúť dodatočné informácie.
(51)
Belgicko však trvá na tom, že ide len o doplnkové informácie, keďže podľa jeho pôvodného názoru, v tomto prípade nemôže ísť o štátnu pomoc, pretože za výber spôsobu financovania testov na BSE je zodpovedné Belgicko.
(52)
Belgicko uvádza, že v období od 1. januára 2003 do 1. januára 2007 nebola vyplatená žiadna pomoc prekračujúca 100 % nákladov na test. Belgicko odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa už táto otázka preskúmala.
(53)
Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2007, Belgicko nikdy neudelilo pomoc prekračujúcu 40 EUR, keďže náklady na test boli nižšie ako 40 EUR.
(54)
Belgicko v prílohe k svojim pripomienkam predkladá podrobný chronologický prehľad opatrení prijatých v rámci financovania testov na BSE. Keďže tieto informácie sa z väčšej časti opakujú v opisnej časti tohto rozhodnutia, chronologický prehľad sa v tomto oddiele neuvádza v plnom znení. Niektoré prvky sú však prevzaté ďalej.
(55)
Chronologický prehľad financovania testov na BSE:
-
od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001: celkové financovanie testov zo štátnej pokladnice,
-
od 1. januára 2002 do 30. júna 2004: predbežné financovanie testov úradom BIRB. Celková suma predbežného financovania úradom BIRB dosiahla 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004: predbežné financovanie agentúrou AFSCA,
-
od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005: poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004, spoločne s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý bol poskytnutý zo štátnej pokladnice,
-
po 1. januári 2006: financovanie formou poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka a formou príspevkov povinných pre 7 rôznych sektorov (23). Tieto príspevky slúžia súčasne na spätné preplácanie výdavkov na testy na BSE, ktoré boli predbežne financované po prvom januári 2002. Suma poplatku za služby sa od 1. januára 2008 indexovala na úroveň 11,07 EUR.
(56)
Ceny testov na BSE:
(v EUR)
Obdobie
Celkové náklady na testy (24)
Výška poplatku za služby
1.1.2001- 31.1.2001
111,81
/
1.2.2001- 31.3.2001
89,50
/
1.4.2001- 31.12.2001
64,71
/
1.1.2002 - 15.3.2002
64,74
/
16.3.2002 - 31.12.2003
63,45
/
1.1.2004 - 15.1.2004
63,42
/
16.1.2004 - 30.6.2004
53,88
/
1.7.2004 - 30.11.2004
43,44
/
1.12.2004 - 31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005 - 30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005 - 31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006 - 30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006 - 31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007 - 31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008 - 31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Odpovede na doplňujúce otázky Komisie
(57)
Belgicko vo svojom liste zo 16. októbra 2009 prinieslo niekoľko spresnení v reakcii na otázky Komisie z 24. júla 2009 po pripomienkach predložených Belgickom. Belgicko v prvom rade zopakovalo svoje stanovisko, podľa ktorého členský štát nie je povinný prenášať náklady na testy na BSE na hospodárske subjekty. Keďže náklady na kontroly uložené orgánmi verejnej správy sú určené na ochranu verejného zdravia, nemôžu sa považovať za protihodnotu za službu a nemôžu byť uložené hospodárskym subjektom. Belgicko sa však v záujme spolupráce rozhodlo odpovedať na otázky Komisie a vychádza z logiky vyjadrenej v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.
(58)
Pokiaľ ide o financovanie zo strany Spoločenstva, Belgicko potvrdilo, že bolo zahrnuté do predtým oznámených údajov.
(59)
Belgicko následne uviedlo, že financovanie v období od 30. júna 2004 do 31. decembra 2005 zabezpečovala agentúra AFSCA zo zdrojov financovania, ktorými disponovala a ktoré prevzala z predchádzajúcich subjektov, z ktorých vzišla. V tomto období sa neuplatňovali parafiškálne dane.
(60)
Komisia položila niekoľko otázok v súvislosti so spojením sumy 15 237 646 EUR so sumou 67 156 527,65 EUR spomenutou v pripomienkach Belgicka (pozri odôvodnenie 55). Belgicko odpovedalo, že suma 15 237 646 EUR je neoddeliteľnou súčasťou sumy 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány ďalej potvrdili vôľu vykonať výpočty na overenie presnosti uvedenej sumy.
(61)
V súvislosti s poplatkami za služby Belgicko uviedlo, že náklady na ne znášali poľnohospodári a preto nemôže ísť o štátnu pomoc. Belgicko sa v tejto súvislosti odvoláva na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom sa uvádza, že len 33,38 EUR z celkovej ceny 44,08 EUR predstavuje štátnu pomoc. Zvyšná suma 10,70 EUR nepredstavuje štátnu pomoc a preto bola pri hodnotení zlučiteľnosti s maximálnou prípustnou pomocou 40 EUR za jeden test z celkovej ceny testu odpočítaná.
(62)
Belgicko pre každý prípad uviedlo, že jediný rozdiel oproti systému schválenému Komisiou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 je indexácia výšky poplatku za služby, ktorý sa zvýšil z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgicko vo svojom liste z 1. decembra 2009 uskutočnilo opravy predtým predložených číselných údajov týkajúcich sa počtu vykonaných testov. Belgicko ďalej uviedlo, že týmito číselnými údajmi sa nahrádzajú údaje poskytnuté predtým, v listoch poslaných pred a po rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania.
(64)
Tieto zmeny sa zakladajú na skutočnosti, že predchádzajúci zohľadnený počet vzoriek bol chybný. Prvý výpočet sa totiž zakladal na teoretickom počte 3 vzoriek za hodinu, zatiaľ čo v skutočnosti sa za hodinu v teréne odobralo 12 vzoriek. Toto zvýšenie počtu testov za hodinu malo za následok nižšie náklady na jeden odber vzorky, čo zase ovplyvnilo celkové náklady na jeden test, pretože časť týchto nákladov tvorí hodinová sadzba, ktorá sa znížila z dôvodu väčšieho počtu vzoriek odobratých za jednu hodinu. Okrem toho, celkový počet zvierat zabitých v období rokov 2003 a 2004 bol revidovaný smerom nadol v porovnaní s predchádzajúcimi číselnými údajmi. Číselné údaje z listu, ktorý Belgicko poslalo Komisii 1. decembra 2009, sa vzťahujú na hovädzí dobytok zabitý na ľudskú spotrebu v rokoch 2003 a 2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratória
Hodinová sadzba veterinára
Náklady na odber vzorky
Cena testovacej súpravy
Celkové náklady
Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci
40 EUR na test
Január
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Február
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Marec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Apríl
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Máj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Jún
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Júl
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
August
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
September
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
Október
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
November
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
December
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratória
Hodinová sadzba veterinára
Náklady na odber vzorky
Cena testovacej súpravy
Celkové náklady
Prekročenie maximálnej prípustnej pomoci
40 EUR na test
1. - 15. január
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16. - 31. január
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Február
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Marec
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Apríl
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Máj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Jún
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
Júl
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
August
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
September
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
Október
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
November
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
December
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Belgicko na základe tabuľky z odôvodnenia 64 dospelo k záveru, že celkové náklady na testy na BSE po 1. júli 2004 sa nachádzali pod úrovňou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány na základe toho poskytli opravu tabuľky predloženej pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania a uvedenej v odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí tohto konania. Naposledy poskytnuté údaje predstavujú skutočné čísla a nie sú len odhadmi ako predtým. Z uvedených informácií vyplýva, že celková predbežne financovaná suma nepredstavuje 15 237 789,90 EUR, ako sa odhadovalo predtým, ale 6 619 810,74 EUR.
Obdobie
Cena za jeden test (EUR)
Počet testov
Spolu (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepriama štátna pomoc
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklady na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Spolu
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepriama štátna pomoc
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatok
22,02
160 551
860 286,19
Spolu
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celková predbežne financovaná suma nad maximálnu výšku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgicko sa súčasne zaviazalo, ak by vyšetrovanie belgických úradov pre hospodársku súťaž preukázalo ceny na testy na BSE vykonané laboratóriami boli vyššie z dôvodu prípadnej nezákonnej dohody medzi laboratóriami, získať späť navyše zaplatenú cenu, a to aj začatím súdneho konania pred príslušnými súdmi, ak to bude nevyhnutné.
(68)
Belgické orgány v liste zo 6. apríla 2011 opäť potvrdili, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR sa vzťahuje výlučne na platbu za test na BSE prijímateľom, ktorý ho využíva v danom momente a neslúži na preplácania predbežného financovania predchádzajúcich testov na BSE.
(69)
Belgické orgány v tom istom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že celková suma predbežne financovaná úradom BIRB dosiahla výšku 67 156 527,65 EUR. AFSCA spätne preplatila časť z tejto sumy uvedeným spôsobom:
Spätne preplatené agentúrou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Bez spätného preplácania (bola podaná a odsúhlasená žiadosť o predĺženie pod podmienkou zaplatenia úrokov)
2008
194 901 EUR (úroky z odloženého preplácania)
Od 2008
Bez spätného preplácania úradu BIRB - programový zákon z 22. 12. 2008
Zostáva preplatiť
58 202 323 EUR
(70)
Belgicko uviedlo, že vláda sa rozhodla zastaviť spätné preplácanie predbežného financovania úradu BIRB, čím sa vrátené sumy opäť započítajú do kladného zostatku agentúry AFSCA. Tento zostatok sa musí považovať za spätné preplatenie testov na BSE.
(71)
Pokiaľ ide o platenie nákladov na testy na BSE výrobcami, Belgicko opäť potvrdilo, že neexistuje osobitný systém, ktorý by nútil bitúnky fakturovať výrobcom výšku poplatku za test na BSE, ale že bitúnky tak konajú spontánne. Belgicko poskytlo niekoľko príkladov faktúr, z ktorých jasne vyplýva, že výška poplatku sa na faktúrach uvádza ako samostatná účtovná položka. Ide práve o nákupný list vystavený bitúnkom výrobcovi, v ktorom sa výška poplatku za služby odpočítava od celkovej sumy, ktorú má bitúnok zaplatiť výrobcovi za nákup zvieraťa. Podľa Belgicka ide o dôkaz toho, že konečným dlžníkom agentúry AFSCA za platbu za test na BSE je práve výrobca.
(72)
Belgické orgány v poslednom liste z 25. mája 2011 uviedli, že na výšku pomoci by sa mohlo vzťahovať kumulatívne uplatňovanie pomoci de minimis podľa ustanovení nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva a rybného hospodárstva (25) a 40 EUR zlučiteľnej pomoci na jeden test počas obdobia uplatňovania tohto nariadenia.
4. PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN
(73)
Komisia v rámci tohto postupu neprijala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán.
5. POSÚDENIE
5.1. Vyhodnotenie existencie štátnej pomoci
(74)
Belgicko predbežne vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedlo, že sa domnieva, že náklady na testy na BSE sa financujú členskými štátmi z dôvodu ich povinného charakteru, a že žiadne právne predpisy Spoločenstva nevyžadujú, aby náklady na kontroly znášali podniky. Z poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 - 2013 a z praxe Európskej komisie však jasne vyplýva, že rôzne úrovne nákladov na testy môžu narúšať hospodársku súťaž, a že väčšina štátov poskytuje štátnu pomoc na pokrytie nákladov na tieto testy, a preto je nevyhnutné predpismi upraviť maximálnu prípustnú pomoc, aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže spôsobené uvedenou pomocou. Osobitne v usmerneniach TSE sa jasne uvádza, že pomoc poskytovaná členskými štátmi so sebou prináša riziká narušenia hospodárskej súťaže. Napríklad v bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že „od 1. januára 2003, pokiaľ ide o povinné testovanie BSE u hovädzieho dobytka porážaného na ľudskú spotrebu, celková priama a nepriama podpora z verejných zdrojov vrátane platieb Spoločenstva nesmie byť vyššia ako 40 EUR na jeden test. Testovacia povinnosť môže byť založená na právnych predpisoch Spoločenstva alebo na vnútroštátnych právnych predpisoch“. Tieto usmernenia sa predložili členským štátom, ktoré boli vyzvané na prijatie vhodných opatrení a na zosúladenie svojich schém s uvedenými usmerneniami. Aj v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 - 2013 v bode 132 písm. f) a nasl. sa v súvislosti s testami na BSE hovorí o štátnej pomoci. Navyše treba zdôrazniť, že rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, kde sa jedna časť financovania testov na BSE kvalifikuje ako štátna pomoc, nebolo predmetom odvolania zo strany belgických orgánov, čo implicitne znamená, že belgické orgány akceptovali uvedenú kvalifikáciu podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc.
(75)
Z uvedeného možno vyvodiť, že spochybnenie zo strany Belgicka kvalifikácie podpory financovania testov na BSE za štátnu pomoc, z dôvodu povinného charakteru týchto testov nemá so zreteľom na uplatniteľné a dlhé roky uplatňované texty žiadny právny základ.
(76)
Komisia preto skúma dotknuté opatrenia z pohľadu článku 107 ZFEÚ. V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(77)
Aby pomoc spadala pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť kumulatívne splnené tieto štyri podmienky: 1. opatrenie musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov a jeho pôvodcom musí byť štát; 2. musí sa selektívne vzťahovať na určité podniky alebo výrobné odvetvia; 3. musí hospodársky zvýhodňovať podniky, ktoré sú jej príjemcami; 4. musí ovplyvňovať obchod v Európskej únii a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže.
(78)
V ďalej uvedených odôvodneniach sa tieto štyri kritériá aplikujú na opatrenia, ktoré by mohli predstavovať štátnu pomoc.
(79)
Ako sa uvádza v odôvodnení 55, na financovanie nákladov na testy na BSE sa použilo niekoľko systémov financovania. V rámci skúmania kritéria existencie štátnych zdrojov sa v uvedenom rozhodnutí rozlišuje medzi jednotlivými spôsobmi financovania testov na BSE.
5.1.1. Existencia štátnych zdrojov
5.1.1.1. Od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001
(80)
V období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001 sa náklady na testy na BSE celkovo financovali zo štátnej pokladnice. V tomto prípade ide nepochybne o financovanie zo štátnych zdrojov.
5.1.1.2. Od 1. januára 2002 do 30. júna 2004
(81)
V nasledujúcom období, t. j. od 1. januára 2002 do 30. júna 2004, testy predbežne, do nájdenia systematického riešenia financovania testov, financoval úrad BIRB. Úrad BIRB je verejná federálna inštitúcia s právnou subjektivitou, ktorá vznikla transformáciou bývalého Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) a poľnohospodárskej divízie bývalého Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Ide o štátom riadený orgán kategórie B pôsobiaci pod dohľadom ministra pre poľnohospodárstvo a strednú vrstvu. BIRB je platobná agentúra schválená v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a financovaná z fondu FEOGA (26). Okrem iného môže mať na starosti úlohy vyplývajúce z poľnohospodárskej politiky federálnej vlády alebo regionálnych vlád. BIRB disponuje na vyrovnanie svojho administratívneho rozpočtu vládnou dotáciou, ktorá je súčasťou rozpočtu spadajúceho pod právomoc dohľadu na federálnej úrovni (Service public fédéral Économie) a niektorými vlastnými príjmami (príjmy z určitých poplatkov za služby a limitovaných investícií). So zreteľom na uvedené skutočnosti je financovanie prostredníctvom BIRB financovaním so štátnych zdrojov.
5.1.1.3. Od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004
(82)
Od 1. júla 2004 do 30. novembra 2004 testy predbežne financovala agentúra AFSCA. Podľa vtedy platnej právnej úpravy (t. j. najmä zákon zo 4. februára 2000 o vytvorení AFSCA (27)) bola AFSCA financovaná najmä z rôznych príjmov, ako sú výnosy z poplatkov, povinných poplatkov a poplatkov za služby, výnosy zo správnych pokút, občasné príjmy, dary a odkazy v závetoch atď. (28). AFSCA je verejná inštitúcia s právnou subjektivitou zaradená do kategórie A podľa zákona zo 16. marca 1954 o kontrole určitých subjektov zastupujúcich verejný záujem (29). Z týchto tvrdení teda vyplýva, že financovanie poskytované agentúrou AFSCA predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov, a že o jeho uplatnení rozhoduje orgán verejnej správy, keďže AFSCA hierarchicky podlieha ministrovi zodpovednému za zdravotníctvo.
5.1.1.4. Od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005
(83)
Pokiaľ ide o obdobie od 1. decembra 2004 (dátum, kedy nadobudol účinnosť kráľovský výnos z 15. októbra 2004) do 31. decembra 2005 (dátum, kedy nadobudli účinnosť kráľovské výnosy z 10. novembra 2005), testy na BSE boli financované z poplatku za služby vo výške 10,70 EUR za jeden testovaný kus hovädzieho dobytka, spolu s financovaním agentúrou AFSCA z jej rezerv a z vratného preddavku, ktorý jej bol poskytnutý zo štátnej pokladnice.
(84)
Čiastkové financovanie agentúrou AFSCA z jej vlastných zdrojov predstavuje financovanie zo štátnych zdrojov (pozri odôvodnenie 82).
(85)
Pokiaľ ide o otázku, či poplatky za služby predstavujú štátne zdroje, tak za štátne zdroje sa môžu považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré majú zaplatiť. Ak totiž neexistuje primeranosť medzi cenou poskytovanej služby a poplatkom za ňu, tak prebytok predstavuje štátny zdroj, s ktorým štátny subjekt, ktorému sa daný poplatok platí, môže disponovať. Preto je dôležité overiť, či poplatky za služby uhrádzané agentúre AFSCA za testy na BSE sú platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám, a či sa tieto poplatky zakladajú alebo nezakladajú na trhovej cene (pozri odôvodnenie 54 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania). Touto otázkou sa zaoberá nižšie uvedené preskúmanie pojmu výhoda.
5.1.1.5. Po 1. januári 2006
(86)
Pokiaľ ide o obdobie, ktoré nasleduje po nadobudnutí účinnosti kráľovských výnosov z 10. novembra 2005, tzn. obdobie od 1. januára 2006, treba preskúmať, či poplatky za služby a príspevky stanovené týmito výnosmi predstavujú štátne zdroje. Táto otázka už bola predmetom skúmania v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. V odôvodnení 44 tohto rozhodnutia sa uvádza, že príspevky vo všeobecnosti predstavujú štátne zdroje, a že poplatky za služby sa môžu za štátne zdroje považovať vtedy, ak sa ukáže, že nepokrývajú celkovú výšku skutočných nákladov za služby, ktoré sa nimi majú zaplatiť. Pokiaľ ide o samotné testy na BSE, tieto boli financované sčasti z poplatkov za služby a sčasti z príspevkov. Komisia v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 dospela k záveru, že financovanie časti nákladov na testy na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, a že financovanie prostredníctvom príspevkov predstavuje zlučiteľnú štátnu pomoc. Ako sa uvádza v odôvodnení 34 rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, pomoci schválené Komisiou nie sú predmetom tohto rozhodnutia a preto teraz nebudú predmetom opätovného skúmania.
(87)
Na základe informácií poskytnutých Belgickom po začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa však ukázalo, že príjmy z príspevkov sa v rokoch 2005 a 2006 čiastočne použili na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE nad sumu 40 EUR z obdobia medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004. V rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 sa táto informácia neuvádza. Časť príspevkov teda slúžila na financovanie testov na BSE uskutočnených v období medzi 1. januárom 2003 a 1. decembrom 2004, pričom cieľom bolo spätne získať od poľnohospodárov nie jednotlivo predbežne financované náklady na povinné testy na BSE nad maximálnu sumu 40 EUR.
(88)
Pridelením časti príjmov z uvedených príspevkov na spätné preplácania predbežného financovania testov sa v žiadnom prípade nemení kvalifikácia štátnych zdrojov uvedená v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05.
5.1.2. Selektívna výhoda pre firmu
(89)
Pri skúmaní existencie výhody je dôležité rozlišovať opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, a opatrenia financované z poplatkov za služby.
(90)
Pokiaľ ide o opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, Komisia bola vždy toho názoru (30), že ak štát financuje náklady na povinné kontroly týkajúce sa výroby alebo uvádzania na trh výrobkov, musí sa to považovať za selektívnu výhodu pre dané podniky (31). Štát totiž znižuje náklady, ktoré sú bežnou súčasťou rozpočtu podniky. Z predchádzajúceho možno vyvodiť záver, že poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami z hovädzieho dobytka podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, vykonávajú hospodársku činnosť a od 1. januára 2001 prijímali štátnu pomoc prostredníctvom financovania testov na BSE zo štátnych prostriedkov.
(91)
Argumentácia Belgicka (pozri odôvodnenie 37 a nasl.), podľa ktorej je financovanie testov na BSE povinné s cieľom chrániť verejné zdravie a podľa ktorej právo rozhodnúť o normálnom systéme financovania testov na BSE patrí členskému štátu, nemôže byť akceptovaná pre dôvody uvedené v odôvodnení 74. Belgicko v konkrétnom kontexte hodnotenia selektívnosti argumentovalo tým, že o selektívnosti možno hovoriť len vtedy, ak by niektoré sektory alebo firmy boli uprednostňované vzhľadom na normálny systém. Skutočnosť, že medzi jednotlivými členskými štátmi existujú rozdiely vo financovaní testov na BSE, a že tým môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže, nesúvisí podľa Belgicka so štátnou pomocou, ale s harmonizáciou právnej úpravy.
(92)
Tento argument však nie je možné prijať. Ako sa uvádza v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, k naplneniu kritéria selektívnosti dochádza vtedy, ak je výhoda určená len pre niekoľko podnikov alebo len pre určitý sektor. V danom prípade na vnútroštátnej úrovni financovanie testov na BSE štátom prináša výhody len jednému konkrétnemu sektoru, t. j. chovu zvierat podliehajúcich povinnému testovaniu na BSE. Na úrovni Spoločenstva financovanie štátom alebo zo štátnych zdrojov testov na BSE v prospech belgických podnikov zvýhodňuje tieto podniky voči zahraničným konkurentom, v prípade ktorých financovanie povinných testov na BSE nepokrýva štát ani štátne zdroje. V preambule k usmerneniam TSE (body 8 a 9) sa jasne uviedlo, že prebiehajúca harmonizácia, ktorá sektoru ukladá znášať dané náklady, je pomalá, a že Komisia sa rozhodla vyjasniť a zmeniť svoju politiku v oblasti štátnej pomoci v súvislosti s nákladmi na testy na BSE. V bode 24 usmernení TSE sa uvádza, že povinnosť vykonávať testy na BSE sa môže zakladať na vnútroštátnej právnej úprave alebo na právnej úprave Spoločenstva. V tomto bode sa jasne uvádza, že neexistuje harmonizácia Spoločenstva v súvislosti s povinnosťou vykonávať testy, čo znamená, že selektívna pomoc zvýhodňujúca podniky konkrétneho členského štátu by sa teda tiež mohla vyskytnúť. Na záver treba zhrnúť, že opatrenia financované zo štátnych zdrojov, vrátane príspevkov, selektívne zvýhodňujú poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa právnej úpravy platnej v danom období, čím znižujú náklady uvedených prijímateľov. Tieto výhody nie sú poskytované prostredníctvom priamych platieb, ale prevzatím nákladov na testy na BSE prostredníctvom verejných orgánov, ktoré uhrádzajú náklady testy priamo laboratóriám, ktoré ich vykonávajú na žiadosť bitúnkov a náklady fakturujú agentúre AFSCA.
(93)
Pokiaľ ide o opatrenia pomoci financované z poplatkov za služby, treba overiť, či prostredníctvom uvedených poplatkov vzniká nejaká výhoda. Podľa rozhodnutia o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (odôvodnenia 61 a 62) môže ísť o výhodu len vtedy, ak sú uvedené poplatky nižšie ako skutočné náklady za služby, ktoré agentúra AFSCA poskytuje hospodárskym subjektom. Súčasne je dôležité overiť, či sú poplatky platbami za služby, ktoré agentúra AFSCA skutočne poskytuje firmám. Konkrétne ide o to, či bitúnky a výrobcovia, ktorí zaplatili poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka v období od 1. decembra 2004 do 31. decembra 2005, boli zvýhodnení a či skutočne využívali služby poskytované agentúrou AFSCA.
(94)
Belgické orgány vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania uviedli, že poplatok za služby vo výške 10,70 EUR za testovaný kus hovädzieho dobytka bol jediným zdrojom financovania agentúry AFSCA na podporu nákladov na testy na BSE, s výnimkou rezerv agentúry AFSCA a vratných preddavkov zo štátnej pokladnice. Poplatok za služby uhrádzajú bitúnky. Belgické orgány uviedli, že žiadna zákonná povinnosť neukladá bitúnkom fakturovať poplatok za služby svojim zákazníkom, ale v praxi bitúnky fakturujú poplatok výrobcom ako samostatnú položku. Dôkazom, ktoré Belgicko predložilo ako príklad sú faktúry, z ktorých je evidentné, že bitúnky fakturujú výrobcom výšku poplatku za služby ako samostatnú položku. Belgicko sa domnieva, že formálna regulácia spôsobu, akým bitúnky vyberajú od výrobcov alebo iných možných prijímateľov služieb poplatok za služby, ktorý platia, nie je potrebná, keďže tento poplatok sa fakturuje výrobcom podobne ako ostatné náklady vznikajúce pri porážaní dobytka.
(95)
Z uvedených skutočností možno teda vyvodiť, že pochybnosti uvedené v odôvodnení 44 v rámci začatia konania vo veci formálneho zisťovania, kde sa uvádza, že povinný poplatok pre bitúnky je oveľa vyšší ako pre ostatných prijímateľov služby, boli rozptýlené informáciami, ktoré Belgicko predložilo v súvislosti s fakturáciou výšky uvedeného poplatku výrobcom.
(96)
Pokiaľ ide o otázku súladu cien za testy na BSE a trhových cien, Belgicko najskôr oznámilo Komisii, že od júla 2005 sa ceny navrhované agentúrou AFSCA nachádzali pod úrovňou 40 EUR, zatiaľ čo v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2007 - 2013 sa uvádza suma 40 EUR ako najnižšia dostupná cena v Spoločenstve v danom období. Uvedená informácia svedčí o tom, že ceny zodpovedali cenám uplatňovaným v danom období v ostatných častiach Európy. Belgicko potom odpovedalo na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, že situácia je identická v porovnaní so situáciou skúmanou v rozhodnutí o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, v ktorom Komisia dospela k záveru, že poskytovatelia služby boli určení na základe otvorených a nediskriminačných postupov (pozri odôvodnenie 82 rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05). Komisia vzápätí vzala na vedomie záväzok Belgicka prijať všetky dostupné právne opatrenia na opätovné získanie navyše uhradenej sumy za testy, ak sa vyšetrovaním belgického orgánu pre hospodársku súťaž preukáže nezákonný kartel medzi laboratóriami, ktorého výsledkom je zvýšenie cien za testy. Komisia na základe týchto tvrdení dospela k záveru, že poplatky za služby sa nemôžu považovať za štátne zdroje, najmä preto, že poplatky platené agentúre AFSCA za testy na BSE predstavujú platby za služby agentúry AFSCA skutočne poskytnuté podnikom, ktoré sa zároveň zakladajú na trhových cenách.
(97)
V súlade s rozhodnutím o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05 možno dospieť k záveru, že bitúnky ani výrobcovia neboli poplatkami za služby nijako zvýhodnené, pretože poplatok za službu pokrýva platbu za službu, ktorú platca poplatku prijal, a pretože cena za test zodpovedá trhovej cene. Na základe tohto tvrdenia možno súčasne skonštatovať, že nedošlo k financovaniu zo štátnych zdrojov, nakoľko cena za test je v súlade s trhovou cenou.
5.1.3. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v Európskej únii
(98)
Pokiaľ ide o ďalšie podmienky upravujúce uplatňovanie článku 107 ods. 1 ZFEÚ, opatrenie pomoci môže mať vplyv na pozíciu Belgicka v tomto odvetví (32). Keďže belgické podniky pôsobia na veľmi konkurenčnom medzinárodnom trhu, opatrenie pomoci narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže (33) a negatívne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
5.1.4. Závery týkajúce sa charakteru pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ
(99)
Komisia na základe predchádzajúcich tvrdení usudzuje, že financovanie testov na BSE z príspevkov a iných štátnych zdrojov uvedených vyššie predstavuje výhodu financovanú zo štátnych zdrojov. Táto výhoda narúša hospodársku súťaž či hrozí, že ju bude narúšať tým, že uprednostňuje niektoré podniky a niektoré výroby, pokiaľ môže nepriaznivo zasiahnuť obchod medzi členskými štátmi. Zvýhodnení sú poľnohospodári, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Komisia preto vyvodzuje záver, že tieto opatrenia patria pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane, časť testov na BSE financovaných z poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc, keďže platitelia poplatku za služby sú prijímateľmi služby poskytovanej za trhovú cenu.
5.2. Nezákonnosť pomoci
(100)
Od 1. januára 2001 belgické orgány neoznámili Komisii, v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, opatrenia pomoci spočívajúce vo financovaní testov na BSE. Na pomoci spadajúce pod nariadenie (ES) č. 1/2004 sa nevzťahuje oznamovacia povinnosť, ak spĺňajú podmienky ustanovené týmto nariadením. V dôsledku nedodržania uvedených podmienok ide o nezákonné pomoci.
5.3. Financovanie pomoci
(101)
Pokiaľ ide o štátnu pomoc čiastočne financovanú prostredníctvom parafiškálnej dane, tzn. príspevku, činnosti financované z tejto pomoci, ako aj samotné financovanie musí preskúmať Komisia. Prípadnou nezlučiteľnosťou financovania štátnej pomoci s vnútorným trhom by sa totiž nezlučiteľnými stali aj samotné pomoci, a to aj v prípade, ak by poskytovanie pomoci spĺňalo uplatniteľné pravidlá hospodárskej súťaže.
(102)
Podľa stálej judikatúry dane nepatria do pôsobnosti ustanovení ZFEÚ týkajúcich sa štátnej pomoci okrem prípadu, keď sú takým spôsobom financované opatrenia pomoci a tvoria tým pádom neoddeliteľnú súčasť tohto opatrenia (34). Na to, aby bolo možné daň alebo časť dane považovať za neoddeliteľnú súčasť opatrenia pomoci, musí medzi daňou a pomocou nevyhnutne existovať záväzný vzťah určenia podľa príslušných vnútroštátnych predpisov v tom zmysle, že výnos dane je nevyhnutne určený na financovanie danej pomoci (35). Pokiaľ takýto vzťah existuje, výnos dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci (36) a v dôsledku toho posúdenie jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom (37).
(103)
Preto treba skúmať, či príspevok vyberaný po 1. júli 2004 spĺňa kritériá uvedené v odôvodnení 102 a rozlišovať podľa právnych nástrojov uplatniteľných v jednotlivých obdobiach. Na financovanú pomoc sa vzťahovala výnimka, táto výnimka však nepokrýva systém financovania pomoci, a preto treba skontrolovať zákonnosť systému financovania počas celého dotknutého obdobia.
5.3.1. Od 1. júla 2004 do 31. decembra 2005
(104)
V tomto období bola pomoc predbežne financovaná agentúrou AFSCA a z poplatkov za služby podľa kráľovského výnosu z 15. októbra 2004 (poplatky sa služby ale nie sú predmetom tohto oddielu, keďže nejde o pomoc - pozri odôvodnenie 97). Je dôležité skontrolovať, či je systém financovania neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci. Zo súčasnej právnej úpravy nevyplýva záväzný vzťah určenia medzi spôsobom financovania AFSCA a financovaním testov na BSE, ani skutočnosť, že výnos z dane je nevyhnutne určený na financovanie pomoci. Zákon zo 4. februára 2000 týkajúci sa vytvorenia agentúry AFSCA totiž ustanovuje rôzne zdroje financovania agentúry AFSCA (pozri odôvodnenie 82). Okrem toho, nedá sa tvrdiť, že výnos z dane priamo ovplyvňuje rozsah pomoci, keďže testy sú financované z poplatkov za služby a súčasne agentúrou AFSCA v prípade prekročenia sumy. Výška pomoci uhrádzanej agentúrou AFSCA sa preto mení v závislosti od ceny testov a nie v závislosti od príspevkov platených agentúre AFSCA. Na záver treba zhrnúť, že neexistuje záväzný vzťah medzi príjmami z príspevkov a spätným preplácaním predbežného financovania.
5.3.2. Po 1. januári 2006
(105)
Po tomto dátume príspevky upravuje kráľovský výnos o príspevkoch na financovanie agentúry AFSCA. Komisia v rozhodnutí o opatreniach pomoci N 9/05 a N 10/05 skúmala systém financovania prostredníctvom príspevkov a dospela k záveru, že metóda financovania časti výdavkov na testy na BSE nediskriminuje dovážané alebo vyvážané výrobky a nie je v rozpore s ustanoveniami zmluvy (38). Ako sa uvádza v odôvodnení 31, toto rozhodnutie sa nevzťahuje na predtým schválené opatrenia. Keďže Belgicko uviedlo, že časť príspevkov slúžila po 1. januári 2006 na spätné preplácanie predbežného financovania predtým uskutočnených testov na BSE, Komisia má právo preskúmať systém financovania v súvislosti s mierou financovania spätného splácania predbežného financovania testov na BSE z príspevkov.
(106)
Belgicko uviedlo, že systém financovania sa s výnimkou indexácie poplatku za služby nezmenil. Jediný prvok, ktorý sa zmenil, je použitie príjmov z príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov na BSE z roku 2006.
(107)
Pokiaľ ide o otázku, či je toto financovanie neoddeliteľnou súčasťou opatrenia pomoci, odpoveď je záporná. Prideľovanie príspevkov na spätné preplácanie predbežného financovania testov po roku 2006 neovplyvnilo výšku schválenej pomoci. Belgické orgány navyše uviedli, že systém vracania je solidárnym systémom, v rámci ktorého každý prevádzkovateľ platí príspevok agentúre AFSCA a časť tohto príspevku je určená na navrátenie predchádzajúcich nákladov spojených s predbežne financovanými testami na BSE. Všetci aktívni prevádzkovatelia, ktorí vlastnili hovädzí dobytok v predmetnom období, tiež prispievajú do tohto systému, ale nie sú jediní prispievatelia. Komisia preto dospela k záveru, že financovanie pomoci nie je neoddeliteľnou súčasťou dotknutého opatrenia pomoci.
5.4. Posúdenie zlučiteľnosti opatrení pomoci
(108)
Ak opatrenie pomoci predstavuje štátnu pomoc a spadá pod článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa posúdiť, či ho možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ.
(109)
V súvislosti s dotknutým opatrením sa môže uplatniť len článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno pokladať pomoc určenú na podporu rozvoja niektorých činností alebo niektorých hospodárskych regiónov, pokiaľ nenarúša podmienky obchodovania v miere odporujúcej spoločnému záujmu.
(110)
Podľa bodu 23.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva na roky 2000 - 2006 (39) (ďalej „poľnohospodárske usmernenia na roky 2000 - 2006“ a podľa oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (40), by sa každá neoprávnená štátna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (41) mala posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Komisia v roku 2002 prijala usmernenia TSE. Tieto usmernenia sa uplatňovali v období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2006 (42). V bode 44 usmernení o TSE sa uvádza, že okrem prípadov týkajúcich sa najmä testov na BSE sa protiprávna pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (ES) č. 659/1999 bude posudzovať v súlade s pravidlami a usmerneniami platnými v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Keďže pomoc bola poskytnutá v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2005, usmernenia TSE predstavujú relevantný rámec na posudzovanie uvedenej pomoci.
(111)
V súlade s bodom 194 písm. c) poľnohospodárskych usmernení na roky 2007 - 2013 Komisia bude od 1. januára 2007 uplatňovať usmernenia TSE len na protiprávnu pomoc stanovenú v bode 43 a nasl. usmernení TSE.
(112)
V závislosti od uplatniteľnosti dvoch rôznych právnych ustanovení možno rozlišovať dve obdobia.
5.4.1. Obdobie medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002: uplatniteľnosť bodu 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 - 2006, na ktoré odkazuje bod 45 usmernení TSE
(113)
V bode 45 usmernení TSE v súvislosti s protiprávnou štátnou pomocou určenou na pokrytie nákladov na testy na BSE poskytnutou predtým, ako sa začali uplatňovať usmernenia TSE (tzn. 1. január 2003) sa ustanovuje, že Komisia bude posudzovať zlučiteľnosť takejto pomoci v súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 - 2006 a v súlade so svojou praxou od roku 2001 akceptovať takúto pomoc až do výšky 100 %.
(114)
V súlade s bodom 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 - 2006 musí opatrenie spĺňať tieto podmienky, aby sa mohlo považovať za zlučiteľné:
-
opatrenie musí spadať do rámca vhodného programu zriadeného na úrovni Spoločenstva, štátu alebo regiónu na prevenciu, kontrolu alebo eradikáciu príslušnej choroby (bod 11.4.2),
-
cieľom opatrenia musí byť prevencia, odškodnenie alebo kombinácia oboch (bod 11.4.3),
-
opatrenie musí byť kompatibilné s cieľmi, ako aj osobitnými ustanoveniami podľa veterinárnych a fytosanitárnych predpisov Spoločenstva (bod 11.4.4),
-
rozsah pomoci nesmie prekročiť 100 % oprávnených nákladov (bod 11.4.5).
Ak sa pomoc poskytuje podľa schém pomoci Spoločenstva a/alebo vnútroštátnych a/alebo regionálnych, Komisia bude vyžadovať dôkaz, že neexistuje žiadne riziko nadmernej kompenzácie prostredníctvom kumulácie opatrení ustanovených podľa rôznych schém. Ak sa schválila pomoc Spoločenstva, musí sa uviesť dátum a odkazy na príslušné rozhodnutie Komisie.
(115)
Pokiaľ ide o prvé tri podmienky, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania dospela k záveru, že sú splnené (pozri odôvodnenie 80 rozhodnutia o začatí konania). Belgické orgány potvrdili tento prístup vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania. BSE je prenosná choroba a predstavuje hrozbu pre ľudské zdravie. Ide o chorobu zvierat, ktorej prvotné ohnisko sa musí nahlásiť priamo Komisii a ostatným členským štátom (43). Cieľom opatrenia pomoci je boj proti BSE vyšetrením zabitých a uhynutých zvierat. Kompenzáciou nákladov, ktoré znášajú poľnohospodári, sa má zabezpečiť účinná realizácia opatrení. Všetky opatrenia sa prijímajú v súlade s právom Spoločenstva alebo ich toto právo odporúča (44).
(116)
Pokiaľ ide o štvrtú podmienku, z informácií poskytnutých Belgickom vyplýva financovanie testov na BSE v tomto období v cene medzi 111,81 EUR a 63,45 EUR (pozri odôvodnenie 56). Zahŕňa to laboratórnu analýzu, náklady na odber vzorky veterinárom a náklady na testovaciu súpravu. Komisia sa domnieva, že tieto náklady sú v súlade s nákladmi citovanými v bode 11.4.5. poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 - 2006, kde sa okrem iného medzi reálnymi nákladmi uvádzajú sanitárne kontroly, testy a ostatné skríningové opatrenia.
(117)
Na záver možno vyvodiť, že pomoci poskytnuté v období od 1. januára 2001 do 31. decembra 2002 sú zlučiteľné.
5.4.2. Obdobie medzi 1. januárom 2003 a 31. decembrom 2005: uplatniteľnosť bodu 21 a nasl. usmernení TSE
(118)
Komisia sa v súlade s bodom 23 usmernení TSE rozhodla povoliť pomoc až do výšky 100 % nákladov spojených s testami na BSE podľa zásad vyjadrených v bode 11.4 poľnohospodárskych usmernení na roky 2000 - 2006 (pozri odôvodnenie 114).
(119)
Súčasne musia byť splnené tieto podmienky v súlade s usmerneniami TSE:
-
pokiaľ ide o povinné testy na BSE v prípade hovädzieho dobytka zabitého na ľudskú spotrebu, pomoci, vrátane platieb Spoločenstva, nesmú po 1. januári 2003 prekročiť sumu 40 EUR na jeden test (pozri bod 24 usmernení TSE),
-
štátna pomoc určená na pokrytie nákladov na testy na BSE sa vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie. Ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa pomoc v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE).
(120)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 115 a 116, štyri podmienky uvedené v poľnohospodárskych usmerneniach na roky 2000 - 2006 sú splnené.
(121)
Pokiaľ ide o podmienku týkajúcu sa maximálnej výšky 40 EUR na jeden test, Komisia poznamenala, že táto maximálna suma sa prekročila v období od 1. januára 2003 do 30. júna 2004. Podľa informácií poskytnutých Belgickom dosiahla celková presahujúca suma za toto obdobie výšku 6 619 810,74 EUR. Po 1. júli 2004 sa celková suma za test nachádzala pod úrovňou 40 EUR (pozri odôvodnenie 64). Belgické orgány uviedli, že tieto sumy pokrývali vnútroštátne platby a platby Spoločenstva (pozri odôvodnenie 58).
(122)
Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej sa pomoc vypláca prevádzkovateľovi, v ktorého prevádzke sa majú odobrať vzorky určené na testovanie, a že ak sa pomoc vypláca laboratóriám, musí sa preukázať, že sa v plnej výške odovzdá prevádzkovateľovi (bod 25 usmernení TSE), Komisia dospela k záveru, že táto podmienka je splnená.
(123)
Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, belgické orgány uviedli, že náklady na testy sa vyplácajú priamo laboratóriám. Prevádzkovatelia nemajú platiť žiadne laboratórne náklady na testy na BSE vykonávané na hovädzom dobytku. Toto hodnotenie je v súlade s podobným systémom, o ktorom sa rozhodlo v odôvodnení (95) rozhodnutia o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05. Ako sa uviedlo predtým, jediný výdavok presunutý na výrobcov je poplatok za služby (pozri odôvodnenie (93) a nasl.), táto časť financovania testov na BSE však nepredstavuje pomoc. Celková výška pomoci je preto odovzdaná prevádzkovateľovi.
5.4.3. Po 1. januári 2006
(124)
Pokiaľ ide o obdobie po 1. januári 2006, Komisia odkazuje na rozhodnutie o opatreniach štátnej pomoci N 9/05 a N 10/05, keďže predmetom tohto rozhodnutia nie je pomoc schválená v uvedenom rozhodnutí.
5.4.4. Záver
(125)
Na záver treba zhrnúť, že pomoc poskytnutá na financovanie testov na BSE prevyšujúca sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004, ktorá dosiahla celkovú výšku 6 619 810,74 EUR, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.
5.5. Spätné preplácanie predbežného financovania
(126)
Ako sa uvádza vyššie, testy sa financovali zo štátnych zdrojov nad maximálnu sumu 40 EUR na jeden test v období medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004.
(127)
Belgicko sa rozhodlo pre spätné preplácanie tejto nadbytočnej sumy prostredníctvom príspevkov vyberaných na financovanie agentúry AFSCA po 1. januári 2006, pôvodne rozložené na obdobie 15 rokov, následne však od neho upustilo. Podľa belgických orgánov bola dôvodom pre tento všeobecný prístup praktická náročnosť individuálneho spätného získavania, keďže niektorí prevádzkovatelia zomreli alebo skončili svoju činnosť.
(128)
Belgické orgány vo svojom liste zo 6. apríla 2011 uviedli, že AFSCA uskutočňovala spätné preplácanie z fondov AFSCA v období rokov 2005 - 2006.
(129)
Navrhovaný systém spätného získavania ale nie je zlučiteľný s požiadavkami v oblasti vymáhania protiprávnej a nezlučiteľnej pomoci. Cieľom vymáhania pomoci, podľa judikatúry, je obnovenie takej situácie, ktorá existovala na trhu pred poskytnutím predmetnej pomoci. Cieľ obnovenia predchádzajúcej situácie sa dosiahne vtedy, keď protiprávnu pomoc alebo pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom prijímateľ vráti, a stratí výhodu, ktorú získal na trhu vo vzťahu k svojej konkurencii, čím sa situácia pred vyplatením pomoci obnoví (45). Pomoc, ktorá sa má vrátiť, zahŕňa úrok s príslušnou sadzbou stanovenou Komisiou, ktorý bude splatný od dátumu, kedy bola protiprávna pomoc k dispozícii príjemcovi, až do dátumu jej vymáhania (46). Na základe nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (47), sa úrok počíta podľa zloženej úrokovej sadzby, čo v tomto prípade neplatí. Navyše, v článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa ustanovuje, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia na okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie. Spätné získanie, tak ako ho Belgicko navrhlo a čiastočne uskutočnilo, nespĺňa vyššie uvedené požiadavky a nemôže sa považovať za vymáhanie v zmysle článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVERY
(130)
Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavuje štátnu pomoc.
(131)
Komisia dospela k záveru, že financovanie testov na BSE prostredníctvom štátnych zdrojov predstavuje pomoc pre poľnohospodárov, bitúnky a ostatné subjekty, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE podľa platnej právnej úpravy. Táto pomoc je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002 a medzi 1. júlom 2004 a 31. decembrom 2005. Nie je zlučiteľná, pokiaľ ide o obdobie medzi 1. januárom 2003 a 30. júnom 2004. Nezlučiteľnosť pomoci tvorí suma prevyšujúca 40 EUR na jeden test, ktorej celkovú výšku Belgicko ohodnotilo na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komisia konštatuje, že Belgicko poskytovalo v období od 1. januára 2001 do 30. júna 2004 príslušnú pomoc na financovanie testov na BSE protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Po 1. januári 2003 pomoc spadala do pôsobnosti nariadenia o výnimkách, keďže však neboli splnené podmienky tohto nariadenia o výnimkách, išlo o protiprávnu pomoc.
(133)
Protiprávna a nezlučiteľná pomoc prekračujúca maximálnu sumu 40 EUR na jeden test sa musí vrátiť, s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia danej pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v uplatniteľnom nariadení de minimis,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Opatrenia financované prostredníctvom poplatkov za služby nepredstavujú pomoc.
2. Financovanie testov na BSE zo štátnych zdrojov predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v prospech poľnohospodárov, bitúnkov a ostatných subjektov, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE, v období medzi 1. januárom 2001 a 31. decembrom 2002 a medzi 1. júlom 2004 a 31. decembrom 2005.
3. Financovanie testov na BSE zo štátnych zdrojov v období od 1. januára 2003 do 30. júna 2004 predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v prospech poľnohospodárov, bitúnkov a ostatných subjektov, ktoré spracúvajú, predávajú, uvádzajú na trh výrobky alebo manipulujú s výrobkami pochádzajúcimi z hovädzieho dobytka a podliehajúcimi povinnému testovaniu na BSE, pre sumy do 40 EUR na jeden test. Sumy prekračujúce 40 EUR na jeden test nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom a musia sa vrátiť, s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia danej pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v uplatniteľnom nariadení de minimis.
4. Belgicko poskytlo v období medzi 1. januárom 2001 a 30. júnom 2004 pomoc na financovanie testov na BSE protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.
Článok 2
1. Belgicko prijme potrebné opatrenia, aby od prijímateľov spätne získalo protiprávnu a nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1 ods. 3 a 4.
2. Pomoc, ktorú je potrebné získať späť, zahŕňa úroky počítané od dátumu poskytnutia pomoci príjemcovi až do dátumu vrátenia pomoci.
3. Úroky sa vypočítajú podľa zloženej úrokovej sadzby v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia (ES) č. 794/2004.
4. Vrátenie pomoci prebehne bezodkladne a podľa vnútroštátnych právnych predpisov za predpokladu, že umožňujú okamžitý a účinný výkon tohto rozhodnutia.
Článok 3
Spätné získanie pomoci uvedenej v článku 1 ods. 3 a 4 je okamžité a účinné.
Belgicko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.
Článok 4
1. Belgicko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:
a)
zoznam príjemcov, ktorým bola poskytnutá pomoc uvedená v článku 1 ods. 3 a 4 a celkovú výšku pomoci, ktorá bola poskytnutá každému z týchto príjemcov;
b)
celkovú sumu (istina a úroky), ktorú majú príjemcovia vrátiť;
c)
podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na účely dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím;
d)
dokumenty preukazujúce, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť.
2. Belgicko Komisiu informuje o pokroku dosiahnutom na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia a to až do vrátenia pomoci uvedenej v článku 1 ods. 3 a 4.
3. Po uplynutí obdobia dvoch mesiacov uvedeného v ods. 1 Belgicko predloží Komisii na požiadanie správu o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. V tejto správe takisto predloží podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už od príjemcov získalo späť.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.
V Bruseli 27. júla 2011