РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1138/2011 НА СЪВЕТА
от 8 ноември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 446/2011 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси („FOH“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата започна с известие за откриване на антидъмпингова процедура, публикувано на 13 август 2010 г. (3), въз основа на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - дружеството Cognis GmbH (Cognis) и дружеството Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (наричани по-долу двете заедно „жалбоподателите“). Тези две дружества съставляват съществен дял, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването.
(3)
Както е посочено в съображение 9 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, на базата на които беше взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища по временните констатации. На заинтересованите страни, които изявиха такова желание, беше предоставена възможността да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, стоящи в основата на намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („оповестяване на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който те да могат да представят своите коментари по оповестяването на окончателните мерки.
(7)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(8)
Разглежданият продукт, в съответствие с посоченото в съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки, е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(9)
След налагането на временните мерки, някои страни изразиха недоволство във връзка с двусмислеността на определението на разглеждания продукт. Те заявиха, че според известието за откриване на процедурата в продуктовия обхват са включени единствено линейните FOH, като по този начин са изключени FOH, съдържащи разклонени изомери, или разклонени FOH. Други страни заявиха, че няма смисъл да се изключват FOH, съдържащи разклонени изомери, получени чрез оксопроцес, защото те имат същата употреба и се конкурират с линейните FOH на пазара.
(10)
Беше установено, че всички видове FOH, предмет на настоящото разследване, както е описано в съображение 8, независимо от възможните различия в използваните за тяхното производство суровини или разновидности на производствения процес, притежават едни и същи или много сходни основни физически, химични и технически характеристики и се използват за едни и същи цели. Възможните разновидности на разглеждания продукт не променят с нищо основното му определение, неговите характеристики или възприемането му от различните страни.
(11)
На горното основание временното решение за изключването на FOH, съдържащи разклонени изомери, от обхвата на продукта, упоменато в известието за откриване на процедурата, и за изключването на производството на разклонени FOH от тези дружества от определението за производство на Съюза (включително онези дружества, които произвеждат FOH чрез оксопроцес) следва да остане в сила. Поради липсата на други коментари по отношение на разглеждания продукт, съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Сходен продукт
(12)
Следва да се припомни, че в съображение 13 от регламента за временните мерки беше направено временното заключение, че линейните FOH и разклонените FOH не са сходни продукти, поради което данните, с които разполагат производителите на FOH, изработени от разклонени изомери, следва да бъдат изключени от анализа на вредите.
(13)
При липсата на други коментари относно сходния продукт, съображения 12 и 13 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Индия
1.1. Нормална стойност
(14)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 14-18 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(15)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена, временните констатации в съображение 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Сравнение
(16)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си продажбите, извършени от тях на единия от първоначалните жалбоподатели в Съюза по време на РП, да не се вземат предвид при изчисляване на дъмпинговия марж (вж. съображение 22 от регламента за временните мерки). Дружествата мотивираха искането си с обстоятелството, че в член 9.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО се предвижда размерът на митото, което следва да се наложи, да бъде по-малък или равен на дъмпинговия марж. Индийските производители износители се позоваха и на член 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, съгласно който следва да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност. На тази основа те заявиха, че жалбоподателят е договорил с тях закупуването на много големи количества на много ниски цени в момента, в който той е подготвял жалбата, и че от това следва, че цените по тези сделки не са били определени коректно и по тази причина тези сделки не следва да се включват в изчисленията на дъмпинга.
(17)
Преди всичко следва да се отбележи, че фактът, че Антидъмпинговото споразумение на СТО позволява налагането на мито под пълния размер на дъмпинговия марж не поражда задължение за налагането на мито в такъв размер. Член 9, параграф 4 от основния регламент установява само задължение за ограничаване на антидъмпинговото мито до равнище, което е достатъчно за отстраняване на вредата. Нещо повече, липсват доказателства за това, че цените не са били свободно договорени между страните. Проверка на всички покупки, направени от въпросния жалбоподател, също показа, че цените, договаряни от двамата индийски производители износители, са в съответствие с цените, договорени от въпросния жалбоподател при покупки на съпоставими продукти от други доставчици. Освен това беше установено, че жалбоподателят е внасял разглеждания продукт от индийските производители износители в продължение на няколко години, а не само по време на РП. Нещо повече, един от производителите износители заяви в устно изслушване, председателствано от служителя по изслушванията, че фактурираните от него цени на името на въпросния жалбоподател са били структурно по-ниски от фактурираните на името на други клиенти. В заключение, няма доказателства, че цените не са били определени по справедлив начин само поради това, че продажбите са били направени на жалбоподател, и се потвърждава, че твърдението се отхвърля.
(18)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си за корекция с цел вземане под внимание на конвертирането в друга валута в съответствие с член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, изтъквайки, че от ноември 2009 г. е налице трайно поскъпване на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR), което е възможно да попречи на правилното изчисление на дъмпинга (вж. съображение 23 от регламента за временните мерки). И двамата производители износители потвърдиха, че техните продажни цени през втората половина на РП са били по-високи от тези през първата половина на РП, но заявиха, че тази тенденция се дължи изключително на увеличение на разходите за суровини и на общото подобрение на пазарните условия след края на икономическата криза и не отразява поскъпването на индийската рупия спрямо еврото. Освен това дружествата заявиха, че дори да са били в състояние да коригират редовно и на кратки интервали своите цени, никога не биха могли точно да предвидят промените в обменните курсове за бъдещ период.
(19)
Разследването показа, че въпреки постепенното поскъпване на индийската рупия спрямо еврото през втората половина на РП, цените, на които всеки индийски производител износител е извършвал продажби на основните продукти на няколко основни клиенти, всъщност са се променяли ежемесечно, по-специално през втората половина на РП. Поради това няма индикация за това, че цените на продажбите за Съюза не са могли да бъдат променяни в същото време, за да отразят и промените във валутните обменни курсове в рамките на 60 дни, както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент и член 2.4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Тъй като в някои случаи цените често са били променяни, всяка промяна в обменните курсове също е можела да бъде отразена. Освен това, това показва, че пазарът на FOH като цяло е отворен за приемане на честите промени на цените. Поради това, дори в случаите когато цените са били променяни по-рядко, няма доказателства, че това не е било поради направения от страните търговски избор. Фактът, че цените могат бързо да бъдат приспособявани, за да отразят променените пазарни условия (в конкретния случай се твърди, че последните се дължат на промени във валутните обменни курсове), е дал на индийските производители износители възможността да вземат предвид тези промени в своите продажни цени, при желание от тяхна страна, което очевидно е било направено в редица случаи. С оглед на гореизложеното, корекция за валутното конвертиране не се приема и искането се отхвърля.
(20)
След оповестяването на временните мерки един производител износител от Индия заяви, че корекция като тази, отчитаща разликите в косвените данъци, предвидена в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент и направена по отношение на определени видове продукти, също така би трябвало да бъде направена и по отношение на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, тъй като платеното мито върху суровините, вложени при производството на тези продукти, се възстановява при износ на продукта. По време на разследването обаче не бе предоставена никаква информация, която да може да бъде проверена на място и да доказва, че впоследствие тези мита действително са били възстановявани. След оповестяването на окончателните мерки дружеството заяви, че неговите коментари не са били правилно разбрани и че всички суровини, използвани за производството на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, са били внесени безмитно. Тъй като се налага заплащането на косвен данък, ако тези суровини впоследствие бъдат включени в продукти, продавани на вътрешния пазар, дружеството заяви, че е необходимо да бъде направена корекция на нормалната стойност за тези специфични видове продукти. Представените по време на проверката доказателства обаче сочат, че специфичните суровини, които са необходими за производството на продуктовите видове с дължина на веригата C12 и C14 и които са били внесени безмитно по време на РП, са били достатъчни за производството само на сравнително малка част от продажбите на дружеството за износ на този продукт по време на РП. Затова е сигурно, че най-малко две трети от изнесения продукт с дължина на веригата C12 и C14 са били произведени чрез използване на суровини, за които са били платени вносни мита. Тъй като дружеството така и не представи никакви доказателства, които да сочат, че някоя от тези безмитно внесени суровини е била използвана за продажби за износ в Съюза, а не за продажби за износ в трети държави, горното твърдение се отхвърля.
(21)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 20-23 от регламента за временните мерки се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(22)
При липсата на коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 24-26 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(23)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички други дружества
9,3 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(24)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки един индонезийски производител износител заяви, че при определянето на рентабилността на сделките, търговските, общите и административните разходи (ТОА разходите) не е трябвало да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота и че това е довело до констатацията за нерентабилност на редица сделки. Твърдението бе разгледано, но беше счетено за по-подходящо ТОА разходите да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота, предвид естеството на тези разходи, а именно предвид обстоятелството, че те са по-тясно свързани със стойността, отколкото с обема. Следва да се отбележи, че общият размер на ТОА разходите, свързани с всеки вид продукт, остава същият, независимо от това кой от двата метода се използва за разпределянето на ТОА разходите в рамките на индивидуалните сделки. Накрая, сделките, по отношение на които производителят износител оспори резултатите от оценката за рентабилността, бяха преразгледани и отново се потвърди заключението, че сделките са били нерентабилни. Поради това горното искане се отхвърля.
(25)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при определянето на нивото на печалбата, използвано при конструиране на нормалната стойност, следва да не се изключва печалбата от продажби, за които е установено, че не са били извършени при обичайни търговски условия на ниво вид на продукта, тъй като повече от 80 % от общият обем на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че определянето на това кои продажби са били извършени при обичайни търговски условия, става по видове продукти, както е обяснено в съображения 29-32 от регламента за временните мерки, тъй като това е най-подходящият начин продажните цени да съответстват точно на свързаните с тях производствени разходи. Освен това член 2, параграф 6 от основния регламент не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове продукти, когато това е целесъобразно. Поради това продажбите, за които не е установено, че са били извършени при обичайни търговски условия, са изключени на ниво вид продукт при изчисляването на печалбата, която се взема под внимание при конструирането на нормалната стойност. Поради това горното искане се отхвърля.
(26)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при конструирането на нормалната стойност за някои видове продукти, не е било направено приспадане във връзка с извършени корекции с цел привеждане на нормалните стойности обратно до равнище франко завода. Искането беше прието, а изчислението - съответно изменено.
(27)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 27-33 от регламента за временните мерки, коригирани, както е посочено в съображение 26 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
2.2. Експортна цена
(28)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски производител износител заяви, че не е приведен нито един аргумент цената за свързаното с него дружество вносител в Съюза да бъде счетена за ненадеждна, и за конструирането на експортната цена, по отношение на такива продажби, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че трансферните цени между свързани лица не се считат за надеждни, тъй като те биха могли да бъдат изкуствено определени на различни нива в зависимост от това кое би било по-изгодно за съответните свързани дружества. Поради тази причина конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, с използване на разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферните цени, предотвратява нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това горното искане се отхвърля.
(29)
По отношение на експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, намиращи се в Съюза, след оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е бил неподходящ. И двамата изтъкнаха, че данните за печалбата, използвани на етапа на формулиране на временните констатации, са се отнасяли само до един оказал частично съдействие вносител и не са били проверени, поради което не са били надеждни. По тази причина те предложиха да се използва печалба в размер на 5 %, както това е направено при други разследвания. Предвид ниското ниво на съдействие от страна на независими вносители при настоящото разследване, горният аргумент се приема и беше приложено ниво на печалбата от 5 %, което е в съответствие с нивата на печалба, използвани при предходни разследвания в същия сектор.
(30)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 34-36 от регламента за временните мерки, коригирано както е посочено в съображение 29 от настоящия регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(31)
След оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители отбелязаха, че не е трябвало да се прави никаква корекция за разлики в комисионите в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), що се отнася до продажбите, извършени чрез съответните свързани търговци в трета държава. И двете дружества изтъкнаха, че техните производствени дружества в Индонезия и съответните свързани търговци в Сингапур представляват единен стопански субект и че търговците в третата държава действат като експортен отдел на свързаните с тях индонезийски дружества. И в двата случая обаче вътрешните продажби, а също и някои експортни продажби за трети държави, са фактурирани непосредствено от производителя в Индонезия, а търговците в Сингапур получават специфична комисиона. По отношение на едно от индонезийските дружества комисионата е упомената в договор, обхващащ само експортни продажби. Освен това търговците в третата държава продават и продукти, произведени от други производители, в един от случаите - също от несвързани производители. Поради това и двамата свързани търговци в Сингапур явно изпълняват функции, които са сходни с тези на представител, работещ на базата на комисиона. Поради това горното искане се отхвърля.
(32)
След оповестяването на окончателните мерки индонезийското правителство и един индонезийски производител износител повториха твърдението за единен стопански субект, посочен в предходното съображение. Те изтъкнаха, че по дело Matsushitа/Съвета (4) Съдът е постановил, че фактът, че производителят изпълнява определени функции по продажби, не означава, че дружество-производител и търговско дружество не могат да представляват единен стопански субект. Освен това те също така заявиха, че продажбите на трети държави, които се извършват от износителя директно, без участието на търговеца в Сингапур, представляват само малък процент от продажбите за износ и че в решението по делото Interpipe (5) Първоинстанционният съд е постановил, че малкият обем на осъществените от производителя преки продажби не подкрепя твърдението, че не е имало единен стопански субект. На последно място, те изтъкнаха, че по делото Canon/Съвета (6) фактът, че филиал за продажби също така е действал като дистрибутор на продукти на други дружества, не променя констатацията за единен стопански субект.
(33)
Макар че по делото Matsushitа /Съвета Съдът е постановил, че институциите в този случай са можели да заключат, че даден производител, заедно с едно или повече дистрибуторски дружества, които той контролира, представлява стопански субект, макар той самият да изпълнява определени функции по продажби, от това не следва непременно, че е налице задължение даден производител и свързаните с него дружества за продажби да се разглеждат като единен стопански субект. Освен това, за разлика от индонезийския производител износител, самият производител по делото Matsushitа /Съвета не е правил преки продажби. На второ място, в решението по делото Interpipe фактът, че осъществените от производителя износител преки продажби са представлявали само ограничен процент от общия обем на продажбите в Съюза, е бил само един от аспектите, анализирани от Първоинстанционния съд. По-важното е, че Съдът подчерта факта, че тези преки продажби са били извършени на новите държави-членки само в течение на един преходен период. Обратно, в настоящия случай наличните данни указват, че преките продажби на производителя на определени трети държави не са временни, а - поне по принцип - са структурни, т.е. постоянни. Освен това за всеки от засегнатите производители тези продажби представляват значителен процент от неговите продажби на вътрешния пазар. На последно място, по делото Canon/Съвета продажбите на филиала за продажби на производителя износител на вътрешния пазар са включвали и други продукти, които са се продавали само под различно наименование на марката, но въпреки това всички са били произведени от самия производител износител. Поради това горното твърдение отново се отхвърля.
(34)
Едно индонезийско дружество освен това заяви, че дори да не бъде възприето виждането за единен стопански субект, Комисията е наложила „двоен марж“ чрез приспадане от експортната цена за независими клиенти в Съюза както на печалбата за свързания вносител в Съюза, така и на комисионата за свързания търговец в третата държава. И двете обаче са били взети предвид за различни цели и са били приспаднати поотделно. Както е обяснено в съображение 28, при експортни продажби чрез свързани вносители в Съюза, експортната цена е конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независим купувач. В тези случаи е необходима корекция, която да отчете начислената печалба, с цел да се определи надеждна експортна цена на ниво границата на Съюза. Обратно на това, комисионата за свързания търговец в третата държава е приспадната в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(35)
Освен това дружеството заяви, че в случай че експортната цена трябва да се коригира, за да се вземе под внимание комисионата на свързания търговец в третата държава в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), следва да се направи идентична корекция по отношение на нормалната стойност, тъй като този търговец е координирал също така продажби на вътрешния пазар. Писменият договор между търговеца и производителя в Индонезия обаче обхваща само експортни продажби. Освен това продажбите на вътрешния пазар са фактурирани от дружеството в Индонезия. Поради това горното искане се отхвърля.
(36)
По отношение на корекцията в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент се счита за целесъобразно да се използва разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферни цени, за да се предотвратят нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това действителните маржове на печалбата на търговците в третата държава, които бяха използвани на етапа на формулиране на временните констатации, бяха заменени с печалба в размер на 5 %, която се счита за разумна печалба при дейностите, извършвани от търговски дружества в химическия сектор, както беше направено в предишните случаи. (7)
(37)
Друго индонезийско дружество заяви, че Комисията е приспаднала на два пъти разходите за комисиони, свързани с продажбите, осъществени чрез негов свързан вносител в Съюза. Дружеството изтъкна, че корекция както за сметка на ТОА разходите на свързания вносител, така и за сметка на разходите за комисиони като пряк разход по реализацията, е направена при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Тъй като разходите за комисиони вече са включени в ТОА разходите, това е довело до двойно приспадане на разходите за комисиони. Бе констатирано, че това твърдение е основателно и изчислението беше съответно изменено.
(38)
Едно дружество отново настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики с аргумента, че то изнася за Съюза продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние, и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на същия продукт в твърдо състояние (вж. съображение 39 от регламента за временните мерки). В подкрепа на това твърдение дружеството представи копие от две фактури за продажби на други експортни пазари. Тези доказателства обаче не можаха да бъдат проверени на този късен етап от процедурата, нито беше възможно да се установи приложимостта на изтъкнатата разлика спрямо всички случаи, в които съществуваха споменатите по-горе разлики във физичните характеристики. Поради това горното искане се отхвърля.
(39)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски износител заяви, че лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на свързания с него вносител в Съюза, е непропорционален и предложи да бъде използван лихвен процент, основаващ се на данните за РП, публикувани от Deutsche Bundesbank. Тъй като лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на това дружество, е основан на информация, предоставена от други страни, поради което отразява тяхното конкретно финансово състояние, а не непременно това на въпросния свързан вносител, искането беше прието и беше извършена съответна промяна в изчислението.
(40)
При липсата на други коментари относно сравнението, временните констатации в съображения 37-40 от регламента за временните мерки - коригирани както е обяснено в съображения 36, 37 и 39 от настоящия регламент - се потвърждават.
2.4. Дъмпингов марж
(41)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(42)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Всички други дружества
7,3 %
3. Малайзия
3.1. Нормална стойност
(43)
След оповестяването на временните мерки един от малайзийските производители износители заяви, че оценката на рентабилността в рамките на оценяването при обичайни търговски условия (вж. съображение 46 от регламента за временните мерки) не е трябвало да се основава на среднопретеглените годишни производствени разходи, а че, предвид всекидневните колебания в цените на основните суровини, за тази цел следва да се използва индивидуалният размер на разходите за всяка сделка на вътрешния пазар. По отношение на това твърдение следва да се подчертае, че последователна практика на Комисията е да използва среднопретеглените производствени разходи като показател при оценката на рентабилността. Този формат е следван от дружеството в неговия отговор на изпратения въпросник и залегна в основата на извършената проверка на място, при която отчетените от дружеството данни бяха сверени с неговите счетоводни отчети. Искането за прилагане на подход, основаващ се на производствените разходи за отделните сделки, който представлява значително отклонение от обичайната практика на Комисията, беше предявено за първи път в коментарите на дружеството по документа с временните мерки, поради което съответните данни не можаха да бъдат проверени на място. Следва също да се отбележи, че разходните ведомости за отделните сделки, представени от дружеството в подкрепа на неговите твърдения, до голяма степен се основават на разчетни данни, поради което не предоставят по-точни и представителни разходни данни в сравнение с първоначално предоставените от дружеството и проверени на място. Накрая, следва да се отбележи, че структурата на представената нова разходна ведомост не позволява сверка с онази част от управленските отчети, която беше проверена на място. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(44)
Малайзийският износител без продажби на вътрешния пазар (вж. съображение 51 от регламента за временните мерки) заяви, че използваният при изчисляване на нормалната стойност размер на ТОА разходите и на печалбата не следва да се основава на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за другите двама производители износители, продаващи сходния продукт на малайзийския пазар. Дружеството заяви, че тези данни не са представителни, тъй като дружеството използва различни методи на производство, включващи различни основни суровини. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че при изчисляването на нормалната стойност са използвани собствените производствени разходи на дружеството. Само сумите за ТОА разходите се основаваха на данните, получени от другите двама малайзийски производители износители. Що се отнася до размера на печалбата, същият беше определен, както е обяснено в съображение 45 от настоящия регламент. На второ място, дружеството не успя да обясни предполагаемото въздействие на използвания метод на производство върху ТОА разходите. Освен това следва да се отбележи, че само ограничена част от производството на дружеството се основава на метод на производство, за който се твърди, че е различен, докато съществена част от производството се произвежда със същия производствен процес и с използване на същите основни суровини, както в случая с другите двама малайзийски производители. Поради това беше направено заключението, че дружеството не успя да докаже, че използваните данни не са представителни, и твърдението в тази връзка се отхвърля.
(45)
Същият малайзийски износител освен това заяви, че ако Комисията все пак използва данните от другите двама износители за установяване на ТОА разходите, тези данни следва да се основават на среднопретеглените стойности, свързани с всички сделки на вътрешния пазар на тези производители износители, а не само с печелившите сделки. По принцип това искане беше прието. Така, по отношение на ТОА разходите е потвърдено, че при конструирането на нормалната стойност са използвани среднопретеглените ТОА разходи за всички сделки на вътрешния пазар на двамата малайзийски производители износители. Данните, използвани при това изчисление, бяха проверени по време на посещения за проверка в съответните малайзийски дружества. Що се отнася до определянето на печалбата, следва да се отбележи, че не беше възможно да се определи конкретен размер на печалбата въз основа на сумите, изразходвани и реализирани от другите двама производители износители. Подобен начин на изчисление действително води до обща сума с отрицателен знак. Поради това не беше възможно на тази основа да бъдат установени данни за печалба. Във връзка с това се отхвърля твърдението на малайзийския износител, че при конструирането на нормалната стойност като сума на печалбата може да се използва отрицателна сума. В действителност понятието за печалба по необходимост предполага съществуването на положителна сума. Разгледан беше също така въпросът дали сумата на печалбата може да бъде установена въз основа на рентабилните продажби на производителя износител в Малайзия, но този подход беше отхвърлен, тъй като би бил в противоречие с направените от СТО констатации по случая с вноса на памучно спално бельо от Индия (8). Поради това, в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент изчисляването на печалбата трябва да се основава на всеки друг обоснован метод, а при липсата на всякакви други налични данни дългосрочната процентна ставка на търговската лихва в Малайзия бе преценена като най-подходяща основа за установяване на печалбата. Този метод беше счетен за умерен, обоснован и най-подходящ по смисъла на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. Следва да се отбележи, че така установеният марж на печалбата не превишава печалбата, реализирана от други производители износители от продажбите на продукти от същата обща категория на вътрешния пазар на страната на произход.
(46)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 44-51 от регламента за временните мерки, с изключение на изменението, обяснено в съображение 45 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.2. Експортна цена
(47)
Що се отнася до експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, установени в Съюза, след оповестяването на временните мерки двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван за конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е неподходящ. Едното от дружествата представи в подкрепа на твърденията си данни за рентабилността през РП на някои от европейските си несвързани търговци. В това отношение следва да се отбележи, че тези данни не могат да бъдат считани за представителни, тъй като търговската дейност на въпросните стопански субекти обхваща широк набор от химически продукти, а в единия от случаите търговецът е и производител. Поради това те са отхвърлени като надежден критерий. Второто дружество заяви, че свързаният с него вносител в Съюза не би следвало да се третира като дистрибутор, а като свързан представител, поради което корекцията на ТОА разходите и на печалбата при конструирането на експортната цена не следва да превишава процента на обичайната комисиона, предоставяна на независимите търговски представители в този сектор. Дружеството представи своите споразумения с независимите представители като база за сравнение. Твърдението беше доразвито след оповестяването на окончателните мерки с аргумента, че в случая с волфрамовите електроди (9) печалбата на един свързан вносител е била счетена за надеждна и е била приета при конструирането на експортната цена. В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че в член 2, параграф 9 от основния регламент не се предвижда различно третиране на свързаните вносители, за които се твърди, че действат като дистрибутори, от една страна, и на вносителите, за които се твърди, че действат като представители, от друга.
Член 2, параграф 9 изисква корекции, за да се вземат под внимание всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и получените печалби. Освен това следва да се отбележи, че разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То обслужва, inter alia, клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, произвеждан от свързания с него износител, а също така отговаря за изпълнението на формалностите по митническото оформяне на територията на Съюза. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързания износител преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9. Различията във функциите, изтъкнато от дружеството, в сравнение с други свързани вносители обикновено намират отражение в ТОА разходите, когато Комисията е използвала действителни данни на дружеството. Поради това горното твърдение не може да бъде прието. Освен това следва да се отбележи, че в случая с посочените по-горе волфрамови електроди свързаният вносител е бил допълнително интегриран в произвеждания от свързаната група продукт надолу по веригата и също така е упражнявал и други дейности, освен тези на търговско дружество. Поради това, по отношение на такава сложна структура, беше установено, че печалбата на независимите вносители не е достатъчно представителна. Ситуацията в този случай не е съпоставима с положението на въпросния малайзийски свързан вносител, който изпълнява само търговски функции. При все това, поради причините, обяснени в съображение 29, въпросният марж на печалбата е коригиран на 5 %. При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на експортната цена, временните констатации в съображения 52-54 от регламента за временните мерки, изменени, както е обяснено по-горе, се потвърждават.
3.3. Сравнение
(48)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски износител повтори твърдението си (вж. също съображение 57 от регламента за временните мерки), че свързаният с него вносител в Съюза всъщност е експортен отдел на производителя и че ако бъдат направени пълни корекции по отношение на ТОА разходите и размера на печалбата, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, това би довело до прекомерни приспадания при определяне на експортната цена франко завода. Дружеството заяви, че като алтернативна мярка подобна корекция следва да бъде направена при изчисляване на нормалната стойност. Твърдението беше отново подновено в коментара, представен след оповестяването на окончателните мерки. Не бе представен обаче нов аргумент, който да доведе до промяна на заключенията в това отношение. По-специално следва да се припомни, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Също така финансовите отчети на свързаното дружество показаха, че то е покривало обичайните ТОА разходи, понасяни между вноса и препродажбата. Поради това свързаното дружество действително осъществява типичните функции на вносител. Накрая, следва да се отбележи, че производителят от Малайзия също така е извършвал преки продажби на независими клиенти в Съюза и други държави. По последния въпрос дружеството се позова на решението по делото Interpipe с аргументи, подобни на приведените от индонезийските производители износители. Поради причините, вече разяснени в съображение 33 от настоящия регламент, обстоятелствата в този случай са различни от обстоятелствата, обсъждани в решението Interpipe. Освен това твърдението на малайзийския износител, че независимите продажби на дружеството са били договорени от свързания с него вносител в Съюза, действащ в качеството на отдел по експортните продажби на малайзийското дружество, противоречи на обяснението, дадено по време на посещението за проверка, когато вместо това беше подчертана ключовата роля, която е изиграло дружеството майка в Япония в този контекст. Посочените по-горе констатации доведоха до заключението, че корекцията по отношение на ТОА и печалбата следва да се запази и не е оправдана подобна корекция при изчисляването на нормалната стойност.
(49)
Същото дружеството заяви още, че при повторното конструиране на експортната цена двукратно са били приспаднати някои разходи по реализацията на свързания с него вносител. Изчисленията бяха проверени и съответно коригирани, тъй като твърдението бе счетено за обосновано.
(50)
Един от малайзийските износители заяви, че сравнението между нормалната стойност и експортната цена не следва да се основава на видовете продукти, идентифицирани с контролен номер на продукта (КНП), а на данните, предоставени от продуктовите кодове на самите дружества. Според това дружество използваните в хода на разследването КНП не отразявали достатъчно подробно специфичните особености на производствения процес и различията в разходите и цените. В подкрепа на това твърдение дружеството се позовава на някои свои продукти, които са произведени чрез използване на различни производствени процеси и различни основни суровини, което е довело до по-високи разходи за единица продукция. Следва да се отбележи, че това твърдение не беше повдигнато нито на предварителния етап от разследването, нито по време на проверката на място. Освен това използването на собствените продуктови кодове на дружеството при изчисляването не би разрешило проблема с различните методи на производство, тъй като едни и същи производствени кодове на дружеството са били използвани и за продукти, произведени чрез различни производствени процеси. Поради това горното искане се отхвърля.
(51)
При липсата на коментари, отнасящи се до сравнението, временните констатации в съображения 55-58 от регламента за временните мерки, изменени както е обяснено в съображение 49 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.4. Дъмпингов марж
(52)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски производител, който не е изнасял за Съюза, направи коментар на съображение 60 от регламента за временните мерки, твърдейки за съществуването и на други производители на разглеждания продукт в Малайзия. В това отношение следва да се отбележи, че съществуването на допълнителен производител в Малайзия, който не осъществява износ за Съюза, не променя заключението по отношение на нивото на сътрудничество в Малайзия, тъй като не бе представено доказателство, че разследваните дружества не са отчитали целия износ на разглеждания продукт за Съюза през РП. Освен това същият малайзийски производител разкритикува факта, че производители като него, които не са изнасяли за Съюза през РП, ще бъдат обект на остатъчна ставка на митото. В това отношение трябва да се отбележи, че дружествата, които не са изнасяли за Съюза по време на РП, не могат да имат индивидуална ставка на митото. Въпреки това веднага след като тези дружества започнат да изнасят, или встъпят в неотменимо задължение да продават на Съюза, те могат да кандидатстват за преразглеждане за новоизносители в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, което може да доведе до индивидуален марж на митото, ако са изпълнени условията, определени в посочения член.
(53)
Един от малайзийските производители заяви, че CIF стойността, използвана като основа за изчислението на процента на дъмпинговия марж, не следва да се основава на цената, декларирана пред митницата, а следва да се изчисли, изхождайки от препродажната цена с приспаднати от нея всички разходи след вноса в Съюза. Тъй като цената CIF е била използвана за основа на декларациите за митническата стойност на границите на Съюза и видимо не е била невярно декларирана, същата цена трябва да се използва и за основа при изчисляването на процента на дъмпинговия марж. Дружеството заяви, че съществува разлика във времето между свързаните доставки от Малайзия и митническото освобождаване за целите на препродажбите в Съюза. Въпреки това, дори фактурите за митническо освобождаване да са издадени на по-късен етап, на цени, които следват FIFO метода на фондовата оценка, именно трансферната цена, а не цената на препродажбата, служи като основа за изчисляване на митническата стойност. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(54)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 59 и 60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(55)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Всички други дружества
5,7 %
Г. ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(56)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че е необходимо да бъдат направени незначителни корекции на данните за потреблението поради техническа грешка. Това доведе до незначителни промени в обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави. Тези корекции обаче нямат съществено въздействие върху тенденциите и заключенията, направени по отношение на потреблението, обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави на пазара на Съюза през разглеждания период.
2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(57)
Както е споменато в съображение 62 от регламента за временните мерки, бе установено, че сходният продукт е бил произведен от двамата жалбоподатели и от дребни производители в Съюза. Както е посочено в съображения 11 и 12 от настоящия регламент, производителите на FOH, съдържащи разклонени изомери, бяха изключени от определението за производство на FOH в Съюза. Въпреки фактическото положение, обяснено в съображение 58 от настоящия регламент, определението за промишлеността на Съюза, дадено в съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(58)
Единият от двамата жалбоподатели е бил погълнат от дружество, което участва в настоящата процедура като потребител. Този жалбоподател зае неутрална позиция след публикуването на регламента за временните мерки.
(59)
Във връзка с това някои страни поставиха под въпрос степента на подкрепа или поддръжка, с които се ползва разследването, заявявайки, че подкрепата за разследването трябва да се запази по време на цялото разследване.
(60)
Анализът на това твърдение показа, че другият жалбоподател представлява над 40 % от общото производство на Съюза, което означава, че повече от 25 % от общото производство на Съюза и 100 % от производителите на FOH в Съюза изразяват своята подкрепа за жалбата или несъгласието си с нея. Следователно изискуемите по член 5, параграф 4 от основния регламент прагови стойности в размер на 25 % и 50 % са спазени изцяло и наличието на поддръжка може да бъде потвърдено.
(61)
Някои от страните заявиха, че след като и двамата жалбоподатели са внасяли разглеждания продукт по време на РП, те не трябва да бъдат разглеждани като част от производството на Съюза. Проверката показа обаче, че количеството продукт, внесено от тези дружества от засегнатите държави, в процентно изражение е било несъществено в сравнение със собственото им производство на сходния продукт. Освен това този внос е имал преди всичко временен характер. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на тези дружества се заключава в производството и продажбите на сходния продукт. Поради това съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребление в Съюза
(62)
При липсата на коментари за потреблението в Съюза, съображения 64-66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Внос в Съюза от засегнатите държави и подбиване на цените
4.1. Кумулиране
(63)
Редица страни възразиха срещу извършената в регламента за временните мерки кумулативна оценка за трите засегнати държави. Според тях не са изпълнени условията за кумулиране, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент. По-конкретно, те твърдят, че установеното подбиване с отрицателен знак при една от държавите изключва възможността за кумулация. Освен това те изтъкнаха, че по време на разглеждания период и при трите държави износителки тенденциите по отношение на обема на продажбите са се различавали и че достъпът до суровини и суровините, използвани в трите държави износителки, също са били различни. И на последно място, беше отбелязано, че експортните продажби от една от засегнатите държави са били движени от свързани дружества. По тяхно мнение са съществували различни условия за конкуренция между засегнатите държави на пазара на Съюза. Член 3, параграф 4 от основния регламент гласи, че когато вносът на определен продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативна оценка на ефекта от вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
а)
Както е обяснено в точка 4.3.2 от регламента за временните мерки, обемът на дъмпинговия внос от всяка държава не е несъществен и наличието на дъмпингов внос е останало значително по време на разглеждания период.
б)
Беше установено, че условията за конкуренция и ценоопределянето в засегнатите държави са подобни, що се отнася до внесените продукти и сходния продукт, по-специално по време на РП. Както е обяснено в съображение 127 от регламента за временните мерки, нивата на отстраняване на вредата, установени за засегнатите държави, бяха значително над прага de minimis от 2 %. Оттук следва, че подбиването на цените не отразява точно ситуацията, която би настъпила на пазар, характеризиращ се с реална конкуренция при цените. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции при всяка от засегнатите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както е показано в таблицата по-долу. Цените на вноса от разглежданите държави следват низходяща тенденция и бяха особено ниски по време на РП, в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
Реализиран внос по данни на Евростат (със съответна корекция, така че да бъде обхванат единствено разглежданият продукт)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в EUR/тон (Малайзия)
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в %)
3,6
-15,4
7,3
Средна цена в EUR/тон (Индонезия)
996
1 169
899
912
Индекс: 2007 г. = 100
100
117
90
92
Годишно изменение (в %)
17,3
-23,1
1,4
Средна цена в EUR/тон (Индия)
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в %)
14,4
-21,4
2,1
(64)
Вследствие на това изложеното в съображения 67-70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(65)
При липсата на коментари относно обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави, изложеното в съображения 71-73 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Подбиване на цените
(66)
Някои страни заявиха, че съществуват разлики в цените на суровините между FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от синтетични източници като сурово или минерално масло, и че е трябвало да бъде въведен допълнителен критерий, свързан с контролния номер на продукта (КНП), за да се вземат под внимание разликите в производствените разходи, произтичащи от различните производствени процеси. КНП обаче се определят въз основа на индивидуалните характеристики на всяка подкатегория позиции, която попада в обхвата на определението на разглеждания продукт, а не въз основа на цената на всяка от тези позиции. Освен това беше установено, че няма съществена разлика по отношение на основните характеристики на FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от сурови или минерални масла, нито разликата в производствените разходи е такава, че да оправдае евентуална диференциация от гледна точка на КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
(67)
Някои страни заявиха, че конкретните данни, използвани за отразяване на разходите, последващи вноса, възлизащи на около 3 % от цената на вноса, използвани за установяване нивото на подбиване на цените от засегнатите държави, са неясни и не изглежда да са подходящи за конкретния случай. От проверената по време на разследването информация стана ясно обаче, че страните вносителки, в лицето на вносители и потребители, е трябвало да заплатят последващите разходи след вноса на продукта в посочения размер, за да бъде пуснат разглежданият продукт в свободно обращение на пазара на Съюза. Освен това страните не представиха никакви доказателства, които да сочат, че разходите след вноса не са били правилно установени в конкретния случай. Поради това горното твърдение бе отхвърлено. Методиката, използвана за изчисляване на подбиването на цените и описана в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(68)
Въпреки споменатата в съображение 58 промяна в собствеността, бе прието, че данните, предоставени от оттеглилия се жалбоподател и проверени в помещенията на същия, не следва да бъдат автоматично изключени от анализа на вредата, тъй като неговото производство продължава да бъде част от производството на Съюза.
(69)
Някои страни заявиха, че някои данни, предоставени от промишлеността на Съюза, в частност по отношение на закупени от тях количества от разглеждания продукт с произход от Индия, Малайзия и Индонезия, следва да бъдат изключени от анализа на вредата и изчислението на маржа на вредата, тъй като всякаква претендирана вреда, свързана с тяхното закупуване, била самопричинена. Въпреки това, както е посочено в съображение 63 от регламента за временните мерки, те са били закупени главно поради временното затваряне на един от производствените обекти на един производител. Освен това тези покупки са незначителни в сравнение с общия обем на производството на жалбоподателите. Поради това не са съществували никакви наложителни причини за изключване на осъществените от посочените производители покупки от анализа на вредата или от изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(70)
Предварителните бележки, споменати в съображение 76 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял
(71)
При липсата на коментари относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза, съображения 77-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.3. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(72)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че поради техническа грешка трябва да се направят корекции на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблицата по-долу показва, след извършената корекция, тенденцията в цената за единица продукция на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 = 100
100
123
102
96
Годишно изменение (в %)
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Източник: отговори на въпросника
(73)
Обратно на това, което е посочено в съображение 84 от регламента за временните мерки, цените на промишлеността на Съюза са намалели с 4 % по време на разглеждания период. Спадът е значителен от 2008 до 2009 година и е последван от допълнителен спад по време на РП. През този период продажните цени са намалели общо с 22 %. Горната промяна с нищо не променя извода за икономическото състояние на промишлеността на Съюза; при липсата на коментари по отношение на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза, съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Складови наличности; заетост, заплати и производителност; рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали, растеж, размер на действителния дъмпингов марж
(74)
Някои страни заявиха, че не е било възможно промишлеността на Съюза да е понесла вреда, тъй като дружествата, които са част от промишлеността на Съюза, са вертикално интегрирани и са внасяли разглеждания продукт от трети държави. Поради това те са могли да използват внасяния продукт за своето производство надолу по веригата и да продават своята нерентабилна продукция.
(75)
Следва да се отбележи, че в някои антидъмпингови разследвания производителите от рода на производителите на стомана и производителите на химични продукти, включени в определението за промишленост на Съюза в тези случаи, имат дейност надолу по веригата и че част от производството им на разглеждания продукт е предназначено за собствено потребление. Въпреки това в подобна ситуация разследването за евентуално наличие на съществена вреда за промишлеността на Съюза засяга изключително производството и продажбите на разглеждания продукт. В конкретния случай съществена вреда е установена в сектора на разглеждания продукт, както е обяснено в съображения 77-93 от регламента за временните мерки. Страните не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите в тези съображения не са верни и че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(76)
Някои страни заявиха, че затварянето на някои производствени мощности на жалбоподателите дават лъжлива картина за понесената от тях, по техни собствени твърдения, вина. Те изтъкват аргумента, че други производители в Съюза са с принос за капацитета, с който разполага Съюзът, и че капацитетът на промишлеността на Съюза е нараснал благодарение на инвестициите в нови мощности. Това едва ли свидетелства за промишленост, на която е била нанесена вреда. Други страни заявиха, че намаляването на инвестиции не е синоним на вреда, а означава преместване на производството извън Съюза.
(77)
Разследването установи в съображение 78 от регламента за временните мерки, че производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през 2008 г., но след това отново е намалял с 10 % по време на РП. Това развитие е резултат на решения, взети с цел да се отговори на конкуренцията от страна на засегнатите страни, като последвалите случаи на временно затваряне също се дължат на натиска, упражняван от дъмпинговия внос. По отношение на инвестициите, в съображение 89 от регламента за временните мерки беше установено, че инвестициите от страна на промишлеността на Съюза на територията на Съюза са намалели с 35 % през разглеждания период. Това е единият от няколкото фактори за вредата, които позволиха в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
(78)
При липсата на други коментари относно стоковите наличности, заетостта, заплатите и производителността, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, растежа и размера на действителния дъмпингов марж, съображения 85-91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.5. Развитие след РП
(79)
Някои страни изтъкнаха липсата на доказателства за съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза, и че обстоятелството, че единият от първоначалните двама жалбоподатели е оттеглил своята подкрепа за разследването, свидетелства за това, че не ѝ е била причинена вреда. Изтъкнато беше също така, че показателите за вреда, що се отнася до другия жалбоподател, не сочат картина за вреда.
(80)
Следва да се отбележи, че въпросното дружество не се противопостави на разследването, но зае неутрална позиция. Поради това, както е обяснено в съображение 57, все пак бе сметнато за целесъобразно двамата производители от Съюза да се разглеждат като част от производството на Съюза.
(81)
Беше изказано твърдението, че е отбелязан забележим ръст на цените в периода след РП и че тези ценови тенденции през посочения период веднага ще доведат до печалба за жалбоподателите, които сами обявиха по-добри резултати в публичните си изявления за периода 2010-2011 година.
(82)
Някои страни наблегнаха на факта, че е било наблюдавано значително подобрение в състоянието на промишлеността на Съюза в периода след РП, като същевременно изтъкнаха, че някои дружества планират изграждането на нови съоръжения в Съюза. Също така бе заявено, че предвид неотдавнашното увеличение на цените на вноса, следва да се преустанови действието на мерките или те да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(83)
Събитията, настъпили след РП, като правило не следва да се взимат под внимание при антидъмпингово разследване. Освен това не бяха представени доказателства, които да сочат, че споменатите събития, настъпили след РП, имат явен, безспорен и траен характер. Всяко преустановяване на окончателните мерки следва да се разглежда с оглед настъпилото развитие след РП, което ще трябва да бъде с дълготраен характер.
(84)
По отношение на разясненото в съображения 123-126 въвеждане на минимална цена при внос, приема се, че обстоятелствата не са такива, че да оправдаят подобна мярка. Поради това всички изложени по-горе твърдения се отхвърлят.
6. Заключение относно вредата
(85)
Разследването потвърди, че повечето показатели за вреда, отнасящи се до промишлеността на Съюза, регистрират низходяща тенденция по време на разглеждания период. Въз основа на гореизложеното, направеното в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(86)
Една от страните отбеляза, че анализът в съображение 108 от регламента за временните мерки е опорочен, тъй като изглежда свързва евентуалното наличие на общ и непрекъснат спад в потреблението с увеличението на вноса, докато според същата страна вносът от засегнатите държави се е развивал успоредно с потреблението.
(87)
В действителност следва да се поясни, че както е посочено в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, общото потребление се е увеличило с 2 % през разглеждания период. Това увеличение на потреблението обаче не е пречка да бъде наблюдавано значително общо увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите страни през разглеждания период (вж. съображение 96 от регламента за временните мерки), докато размерът на пазара е останал почти непроменен, а промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял, по-специално между 2009 г. и РП.
(88)
Някои страни изложиха аргумента, че тенденциите при вноса от засегнатите държави нямат връзка с влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза, по-специално обема на продажбите, стойностите на продажбите и рентабилността. Те твърдят, че рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала подобрение в периода на увеличение на вноса през 2008 г., а впоследствие е намаляла значително по време, когато вносът е останал стабилен.
(89)
Противно на горното твърдение, разследването разкри наличието на обща взаимозависимост между дъмпинговия внос на ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през целия разглеждан период (вж. съображения 95-98 от регламента за временните мерки). Разследването също така показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възстанови през разглеждания период поради увеличеното присъствие на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(90)
Също така беше заявено, че са съществували различия в тенденциите при вноса в зависимост от вида алкохоли, произвеждани от някои производители износители, и че по тази причина следва да се направи отделен анализ на вредата по отношение на тези алкохоли. Различните видове, включени в продуктовия обхват, обаче имат същите основни характеристики. Разследването не открои никаква съществена разлика между FOH, произведени от различни суровини. Поради това няма причина, която да налага в конкретния случай да се пристъпи към изготвянето на отделен анализ на тенденциите по видове алкохоли.
(91)
Също така беше изтъкнато, че отговорността за вредата не би могла да се припише на Индия, защото нейният внос не се е увеличил през разглеждания период, по-специално когато покупките от жалбоподателите не се вземат под внимание. Беше установено обаче, че вносът от Индия е бил извършван на дъмпингови цени на пазара на Съюза и че маржът на вредата е доста над нивото de minimis от 2 %. Освен това, както е разяснено в съображения 63-65, са били изпълнени условията за кумулативна оценка по отношение на засегнатите държави. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(92)
Също така беше заявено, че отговорността за вредата не би могла да се припише на дружествата, чийто индивидуален марж на подбиване на цените е бил отрицателен, нито по същата тази причина - на вноса от Индонезия като цяло.
(93)
Както е обяснено в съображения 63-65, били са изпълнени всички условия за кумулативна оценка на разглеждания внос. Съответно въздействието на дъмпинговия внос на ниски цени на продукти с произход от засегнатите държави върху промишлеността на Съюза беше оценено съвместно за целите на анализа на вредата и на причината за нея. Освен това липсата на подбиване на цените не изключва наличието на съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза. В действителност, както е обяснено в съображения 124-127 от регламента за временните мерки, беше установено, че цената, фактурирана от промишлеността на Съюза, не е била достатъчна за покриването на всички производствени разходи и за постигането на разумната печалба, която тя би могла да постигне в отсъствието на дъмпингов внос по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(94)
При липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, съображения 95-98 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Влияние на други фактори
(95)
Няколко страни изтъкнаха, че истинската причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на финансовата криза, тъй като основната вреда, понесена от тази промишленост, е била причинена, когато вносът от засегнатите държави се е стабилизирал. Също така беше споменато, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е било сходно с наблюдаваното при другите дружества, действащи в химическия сектор.
(96)
Кризата изигра определена роля за продуктивността на промишлеността на Съюза. Тенденциите при такива фактори за вредата, като например използването на капацитета и обемът на продажбите, показват, че състоянието на промишлеността на Съюза се e влошило още повече по време на кризата и донякъде се е подобрило с възстановяването на пазара. Разследването обаче показа, че подобрението далеч не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да се възстанови и да възвърне обичайното си икономическо състояние от началото на разглеждания период. Освен това, както е посочено в съображение 89, 2008 година, която непосредствено предшества началото на финансовата криза, е била годината с най-голямо увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и най-рязък спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. След тази година промишлеността на Съюза така и не се възстанови и дъмпинговият внос продължи солидно да присъства на пазара на Съюза. По тези причини е ясно, че независимо от другите фактори, дъмпинговият внос до голяма степен е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че действителната причина за вредата, за която се твърди, че е била причинена на промишлеността на Съюза, са били вносът от други трети държави, намаленото търсене, увеличените цени на суровините и липсата на удобен достъп до тези суровини, погрешни стратегически решения, взети от промишлеността на Съюза, конкурентният натиск на техния пазар надолу по веригата, спадът в производството на разглеждания продукт, предназначен за собствено потребление, промяната като цяло в пазарните условия и конкурентната ситуация на пазара на Съюза.
(98)
Струва си да се отбележи, че споменатите по-горе страни не успяха да обосноват твърденията си и да докажат, че фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, са нарушавали причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(99)
Няколко страни заявиха, че Комисията не е анализирала възможното въздействие на продажбите на разклонени FOH върху продажбите на разглеждания продукт, реализирани от промишлеността на Съюза, и по какъв начин то се е отразило на икономическото ѝ състояние. Разследването беше съсредоточено върху продукта, определен в съображения 8-12, и нито една от страните не предостави надеждни данни, които да дадат възможност за оценка на възможното отрицателно въздействие на разклонените FOH върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Ето защо горното твърдение се отхвърля.
(100)
При липсата на каквито и да било коментари във връзка с влиянието на други фактори, съображения 99-106 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Разследването не открои наличието на други фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, които да нарушават причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(102)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на заключението за причинно-следствената връзка, съображения 107-110 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(103)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза, съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Вносители
(104)
При липсата на коментари относно интереса на вносителите, съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребители
(105)
Следва да се припомни, че с цел да се оцени възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху потребителите от Съюза, разследването се съсредоточи основно върху обобщените данни, предоставени от пет големи потребителски дружества, посетени на предварителния етап.
(106)
На тази основа беше направена временната констатация, че делът на разходите за разглеждания продукт от общите производствени разходи на тази група е бил значителен и е варирал между 10 и 20 %, в зависимост от крайния продукт. Наличните данни обаче бяха преразгледани и въз основа на направените нови изчисления и корекция на някои данни беше установено, че този дял варира между 15 и 25 %. По подобен начин беше установено, че средният марж на печалбата за предприятията, използващи разглеждания продукт, е бил около 6 % при групата от петте посетени предприятия; новите изчисления показват по-висок среден марж на печалбата, който е около 7,5 %. Накрая, средният дял на предприятията, използващи разглеждания продукт, от всички предприятия също беше коригиран. Първоначално оценен на около 22 %, според последните изчисления той възлизаше на 25 %.
(107)
След публикуването на регламента за временните мерки редица потребители реагираха и направиха своите коментари във връзка с оповестяването на окончателните мерки. Те оспориха избора на петте потребителски дружества, споменати в съображение 118 от регламента за временните мерки, като заявиха, че данните, използвани за оценка на възможното въздействие на мерките върху потребителския сектор, не са били прозрачни и че страните, предоставили тези данни, не са били представителни, нито достатъчно на брой. Беше заявено, че при анализа следва да се вземат предвид данните, предоставени от всички потребители, оказали съдействие при разследването.
(108)
Както обаче е споменато в съображения 117 и 118 от регламента за временните мерки, докато оказалите съдействие 21 дружества представляват, взети заедно, около 25 % от общия размер на закупените от Съюза количества от разглеждания продукт по време на РП, петте дружества, използвани за оценка на интереса на потребителите, представляваха около 18 % от тези покупки, т.е. 72 % от количествата от разглеждания продукт, закупени от оказалите съдействие потребители. Освен че са представителни по отношение на закупените количества от разглеждания продукт, тези петима потребители също така представляваха много добро различните стопански сектори на преработвателната промишленост. Действително, петте посетени дружества са разнородна група, която включва не само производители първични потребители, т.е. производители на повърхностноактивни вещества, но и потребители на повърхностноактивни вещества, както и потребители надолу по веригата.
(109)
Независимо от това беше направен по-обширен анализ, при който беше взета предвид цялата информация, предоставена от оказалите съдействие потребители. По-специално беше извършена конкретна оценка на възможното въздействие на антидъмпингови мита върху производителите на повърхностноактивни вещества като отделна група, тъй като тази група евентуално би могла да бъде засегната в най-голяма степен от налагането на мерките. Отделен анализ беше направен за втора група потребители, съставена от всички други потребителски дружества, оказали съдействие при разследването.
(110)
Беше извършена оценка чрез метода на моделиране на възможното въздействие на средно мито от 5 % върху вноса на FOH, първо, върху всички оказали съдействие потребители, а след това и върху двете отделни групи. Резултатите от моделирането показаха, че крайното отражение на това средно мито върху общите производствени разходи на предприятията, използващи разглеждания продукт, би било в размер на около 0,09 % за всички потребители, докато въздействието на същото мито върху продукта в края на производствената верига, използваща разглеждания продукт, за групата на производителите на повърхностноактивни вещества ще бъде от около 0,05 %, а за втората група от дружества би било в размер на около 0,29 %.
(111)
Анализът показа също така, че производителите на повърхностноактивни вещества са реализирали по-ниски маржове на печалба в секторите, използващи продукта, предмет на разследването; тази група обаче е внесла от засегнатите държави едва около 2,6 % от общото количество от продукта, предмет на разследването, закупено по време на РП. Освен това, процентът на производителите на повърхностноактивни вещества, използващи FOH, в сравнение с общия им оборот е около 24 %. Ето защо, дори с прилагането на средно антидъмпингово мито от 5 %, крайното въздействие върху производствените разходи за продуктите, в т.ч. за разследвания продукт, е много ограничено и дори незначително от гледна точка на тяхната обща рентабилност.
(112)
При все това някои производители на повърхностноактивни вещества изтъкнаха, че антидъмпинговите мита ще им попречат свободно да закупуват своите суровини, което от своя страна ще се отрази неблагоприятно на нормалното функциониране на техния пазарен сегмент.
(113)
Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки, равнището на антидъмпинговите мита и възможното въздействие върху преработвателната индустрия и пазара надолу по веригата, не създават сериозни пречки пред вноса на разглеждания продукт. Разследването потвърди, че окончателните антидъмпингови мита не биха могли да доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата. В същото време не би следвало да бъде трудно за производителите на повърхностноактивни вещества да начислят това твърде слабо увеличение на разходите в крайната цена на техните продукти. Поради това твърденията, че антидъмпинговите мита ще доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата, се отхвърлят.
(114)
След оповестяването на окончателните констатации, някои потребители настоятелно заявиха, че производителите в Съюза са отказвали да доставят стоки за тях и че почти не са съществували алтернативи за доставки. Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки обаче, относително ниското ниво на предложените мерки не трябва да изключва възможността за внос на разглеждания продукт. Освен това производителите в Съюза не са произвеждали при използване на пълния си капацитет през разглеждания период. В допълнение, възможно е да се осъществява внос и от други трети държави, спрямо които няма наложени мерки, като по данни на Евростат за вноса на FOH от останалата част на света след РП този внос нараства, което свидетелства за това, че твърденият риск от липса на предлагане е необоснован. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(115)
Някои сдружения на потребители, които не успяха да заявят себе си в срока, предвиден съгласно точка 5.3 от известието за откриване на антидъмпингова процедура, изказаха твърдението, че техните становища, особено по отношение на възможното въздействие на мерките върху малките и средните предприятия и специфични сектори, не са отразени оценката на интереса на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че всички коментари, направени от тези сдружения, бяха взети предвид в настоящото разследване. Освен това, както е заявено в съображение 109, в оценката на интереса на Съюза е взета предвид цялата информация, предоставена от оказващите съдействие потребители. Поради това посоченото твърдение беше отхвърлено.
(116)
Няколко страни заявиха, че в случай на налагане на мерки срокът на действието им следва да се ограничи до период от максимум две години. Съгласно основния регламент при налагането на окончателна антидъмпингова мярка обичайният ѝ срок на действие е пет години. Тъй като никоя от страните не доказа, че период от две години ще бъде достатъчен, за да се неутрализира ефектът от причиняващия вреда дъмпинг, както се изисква в член 11, параграф 1 от основния регламент, изглежда няма основателна причина за отклонение от стандартния срок на действие на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(117)
При липсата на други коментари относно интереса на потребителите, се потвърждава, че налагането на окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт не би било срещу интереса на Съюза; съответно съображения 117-121 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(118)
Въз основа на гореизложеното може да бъде потвърдено заключението, направено в съображение 122 от регламента за временните мерки. Не съществуват убедителни доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на FOH от засегнатите държави.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(119)
Следва да се припомни, че маржът на печалбата, използван за изчисляване на целевата печалба на предварителния етап, е бил в размер на 7,7 %. Жалбоподателите твърдят, че целева печалба от 15 % би била по-подходяща. В тази връзка следва да се отбележи, че те не успяха да представят поддаващи се на проверка доказателства в подкрепа на твърдението, че целевата печалба е била твърде ниска. Поради това се предлага да се потвърди временната целева печалба от 7,7 %, която се основава на маржа на печалбата, реализиран за целия алкохолен бизнес на единствения жалбоподател в последната рентабилна за него година преди нарастването на дъмпинговия внос на ниски цени.
(120)
Някои страни заявиха, че 7,7 % не са реалистични и са твърде високи като размер. Те предложиха да се използва по-малък марж на печалбата от порядъка на 3-5 % за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Това твърдение обаче не бе подкрепено с никакви доказателства, които да покажат, че предложената печалба е била тази, която промишлеността на Съюза би могла да постигне при липса на дъмпингов внос на пазара на Съюза, и поради това бе отхвърлено.
(121)
Някои страни заявиха, че Комисията погрешно е определила нивото на отстраняване на вредата въз основа на маржа на подбиване на индикативните цени, вместо да използва маржа на подбиване на реалните цени. В конкретния случай бе счетено, че маржът на подбиване на реалните цени не е подходяща основа за определяне на степента на отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза, тъй като той няма да отрази нивото на цените, което би могло да бъде постигнато в отсъствието на дъмпингов внос на пазара на Съюза. С оглед на гореизложеното въпросното твърдение беше отхвърлено.
(122)
На тази основа временните маржове на вредата, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, както е посочено в съображение 127 от регламента за временните мерки, могат да бъдат потвърдени.
2. Окончателни мерки
2.1. Форма на окончателните мерки
(123)
Както е посочено в съображения 79-84, някои страни заявиха, inter alia, че действието на прилаганите към настоящия момент мерки следва да бъде преустановено, защото събитията след РП, свързани с увеличението на цената на разглеждания продукт на пазара на Съюза, са имали явен, безспорен и траен характер. Те също така изтъкнаха, че евентуалните окончателни мерки не трябва да бъдат под формата на адвалорно мито, а по-скоро да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(124)
Смята се обаче, че в този конкретен случай обстоятелствата не са такива, че да оправдават налагането на минимална цена при внос. Тази форма на мярката би могла лесно да се заобиколи, като се имат предвид естеството на разглеждания продукт и сложните корпоративни структури на въпросните износители.
(125)
Въпреки това се приема, че на пазара на въпросния продукт съществува определен ценови праг на чувствителност, поради което би било разумно въздействието на окончателните мерки върху потребителите от Съюза да бъде сведено до минимум в случай на възможни значителни увеличения на цените на разглеждания продукт. Ето защо се счита за целесъобразно формата на окончателните мерки да се промени от адвалорни на специфични мита.
(126)
Тази форма на мерките се очаква да ограничи до известна степен всяко възможно нежелано отрицателно въздействие върху потребителите в случай на значително и бързо увеличение на цените. Ако, от друга страна, цените се понижат, специфичните мита ще продължат да осигуряват достатъчна защита за производителите в Съюза. Специфичните мита се основават на CIF стойностите на износа за Съюза, осъществен през РП от оказалите съдействие дружества, конвертиран в EUR при използване на месечните обменни курсове, умножени по дъмпинговия марж или маржа на вредата, в зависимост от това кой от двата е по-нисък, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(127)
В това отношение двама производители износители заявиха, че вместо месечния следва да се използва средногодишният обменен курс. Въпреки това следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика всяко конвертиране от една валута в друга в хода на антидъмпингови разследвания се прави при използване на месечните обменни курсове. Така беше и в случая с настоящото разследване. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(128)
Жалбоподателят заяви, че при установяването на специфичните мита е следвало да се използват текущите цени на FOH, а не CIF стойностите по време на РП. Следва да се отбележи, че специфичните мита са установени на основата на изчисленията на дъмпинга и вредата за РП. Не бяха представени никакви основателни доводи за това, изчисляването на специфичните мита в конкретния случай да се основава на периода след РП. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
2.2. Налагане на окончателните мерки
(129)
След публикуването на временните мерки потенциален производител износител реагира на тях с твърдението, че ставката на остатъчното мито следва да бъде определена на нивото на най-високото наложено мито, а не на най-високия намерен дъмпингов марж за Индонезия. Остатъчното мито обаче се определя на нивото на остатъчния дъмпингов марж или на остатъчния марж на вредата чрез прилагане на правилото за по-ниското мито. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа (дъмпинговия марж и маржа на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(131)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се предвиждаше да се препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставена също така възможност в рамките на определен срок след оповестяването на окончателните мерки да направят своя коментар. Направените от тях коментари бяха надлежно разгледани и в случаите, в които беше обосновано, констатациите бяха съответно изменени.
(132)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Индия
VVF Limited
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
80,34
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(133)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат единствено и само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(134)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата значима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент следва да бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
3. Гаранции
(135)
Един индийски, както и един малайзийски производител износител, заедно със своя свързан вносител, предложиха ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. И двете предложения за гаранции съдържаха голям брой продуктови групи (определени от химическата спецификация), като всяка група е обвързана с различна минимална цена при внос, с ценови разлики между групите, достигащи до 25 % за малайзийския износител и до 100 % за индийския износител. Наред с това, цените варираха до 20 % в рамките на отделните групи, като по този начин пораждаха много висок риск от взаимно компенсиране. Също така беше отбелязано, че офертата на индийския износител не разрешаваше проблема с нестабилността на цените на разглеждания продукт. Установени бяха допълнителни рискове от взаимно компенсиране по отношение на малайзийския износител и свързания с него вносител в Съюза, който е ползвал като източник на разглеждания продукт не само малайзийския износител, но и други доставчици. И накрая, би било трудно за митническите власти да определят химическата спецификация на продукта без индивидуален анализ, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Поради това предложенията за гаранции бяха отхвърлени. След предложението за промяна на формата на мерките един производител износител промени своето предложение за гаранции, като предложи средна минимална цена при внос за всички продуктови групи и заяви, че така вече няма да съществува опасност от взаимно компенсиране. Другият производител износител просто потвърди предложението си. С оглед на броя на видовете продукти и на ценовата разлика между тях обаче евентуална минимална цена при внос би компрометирала напълно ефективността на мерките. Освен това структурата на дружествата, както и на техните предложения, очертани по-горе, продължава да представлява пречка за приемането на гаранции. Схемата на докладване и ценовият режим, предложени от единия износител, не отстраняват тези опасения и във всички случаи ще направят мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Следователно предложенията за гаранции не могат да бъдат приети.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(136)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и от гледна точка на размера на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените с настоящия регламент окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, сумите, обезпечени за временните мита, които превишават окончателните ставки на антидъмпинговите мита, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е в следния размер:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Всички други дружества
86,99
B999
Индонезия
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Всички други дружества
80,34
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Всички други дружества
61,01
B999
3. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или подлежаща на плащане цена е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (11), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на действително платената или подлежаща на плащане цена.
4. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 446/2011, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 8 ноември 2011 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1138/2011
z 8. novembra 2011,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých mastných alkoholov a ich zmesí s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Dočasné opatrenia
(1)
Komisia nariadením (EÚ) č. 446/2011 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých mastných alkoholov a ich zmesí (ďalej len „FOH“) s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii (ďalej len „príslušné krajiny“).
(2)
Konanie sa začalo oznámením o začatí konania uverejneným 13. augusta 2010 (3) na základe podnetu, ktorý 30. júna 2010 podali spoločne dvaja výrobcovia v Únii, spoločnosť Cognis GmbH (Cognis) a spoločnosť Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (ďalej len „navrhovatelia“). Tieto dve spoločnosti predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej výroby prešetrovaného výrobku v Únii.
(3)
Ako sa ustanovuje v odôvodnení 9 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. júla 2009 do 30. júna 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2007 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť vypočutia.
(5)
Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné na svoje konečné zistenia.
(6)
Všetky strany boli následne informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mastných alkoholov a ich zmesí s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii a konečný výber súm zabezpečených dočasným clom (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(7)
Ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(8)
Príslušným výrobkom, ako sa uvádza v odôvodneniach 10 a 11 dočasného nariadenia, sú nasýtené mastné alkoholy s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známych aj ako „čisté frakcie“) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesi obsahujúce prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(9)
Po uložení dočasných opatrení sa niektoré strany sťažovali na nejednoznačnosť vymedzenia príslušného výrobku. Tvrdili, že podľa oznámenia o začatí konania sú do vymedzenia príslušného výrobku zahrnuté len lineárne FOH, čo vylučuje FOH s rozvetvenými izomérmi alebo rozvetvené FOH. Iné strany tvrdili, že nemá zmysel vylúčiť FOH obsahujúce rozvetvené izoméry vyrobené oxo procesom, pretože majú rovnaké použitie a súťažia s lineárnymi FOH na trhu.
(10)
Zistilo sa, že všetky typy FOH, na ktoré sa vzťahuje toto prešetrovanie podľa opisu v odôvodnení 8 napriek možným rozdielom, pokiaľ ide o surovinu použitú na výrobu alebo odchýlky vo výrobnom procese, majú rovnaké alebo veľmi podobné základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a používajú sa na rovnaké účely. Možné rozdiely v príslušnom výrobku nemenia jeho základné vymedzenie, jeho vlastnosti alebo jeho chápanie rôznymi stranami.
(11)
Preto sa má zachovať dočasné rozhodnutie o vylúčení FOH, ktoré zahŕňajú rozvetvené izoméry, z vymedzenia výrobku, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania, a o vylúčení výroby rozvetvených FOH týchto spoločností z vymedzenia výroby v EÚ (vrátane tých spoločností, ktoré vyrábajú FOH z oxo procesu). Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku, odôvodnenia 10 a 11 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Podobný výrobok
(12)
Pripomína sa, že v odôvodnení 13 dočasného nariadenia sa dočasne stanovilo, že lineárne FOH a rozvetvené FOH nie sú podobné výrobky, a teda údaje týkajúce sa výrobcov, ktorí vyrábajú FOH z rozvetvených izomérov, sa majú z analýzy ujmy vylúčiť.
(13)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa podobného výrobku, odôvodnenia 12 a 13 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
C. DUMPING
1. India
1.1. Normálna hodnota
(14)
Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 14 až 18 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
1.2. Vývozná cena
(15)
Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny, dočasné zistenia uvedené v odôvodnení 19 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
1.3. Porovnanie
(16)
Po dočasnom a konečnom zverejnení obaja indickí vyvážajúci výrobcovia zopakovali svoje tvrdenie, že pri výpočte dumpingového rozpätia sa nemá zohľadniť ich predaj uskutočnený počas OP jednému navrhovateľovi z Únie (pozri odôvodnenie 22 dočasného nariadenia). Spoločnosti vychádzali pri svojom tvrdení zo skutočnosti, že v článku 9.1 antidumpingovej dohody WTO sa ustanovuje, že suma cla, ktoré sa má uložiť, predstavuje úplné dumpingové rozpätie alebo menej. Indickí vyvážajúci výrobcovia sa takisto odvolávali na článok 2.4 antidumpingovej dohody WTO, podľa ktorého sa má uskutočniť spravodlivé porovnanie medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou. Na tomto základe tvrdili, že navrhovateľ rokoval s nimi o nákupe veľkého množstva za veľmi nízke ceny v rovnakom čase, keď pripravoval podnet, a preto ceny týchto transakcií neboli nastavené spravodlivo, a z tohto dôvodu takéto transakcie nemajú byť zahrnuté do výpočtov dumpingu.
(17)
V prvom rade je potrebné uviesť, že skutočnosť, že antidumpingová dohoda WTO umožňuje uložiť nižšie clo než úplné dumpingové rozpätie, nezakladá povinnosť tak urobiť. Článkom 9 ods. 4 základného nariadenia sa iba ukladá povinnosť obmedziť antidumpingové clo na úroveň dostatočnú na odstránenie ujmy. Okrem toho neexistuje žiadny dôkaz, že strany si ceny medzi sebou nedohodli slobodne. Preskúmanie celkového nákupu, ktorý uskutočnil daný navrhovateľ, takisto ukázalo, že ceny dohodnuté s dvomi indickými vyvážajúcimi výrobcami boli v súlade s cenami dohodnutými za nákup porovnateľných výrobkov daným navrhovateľom od iných dodávateľov. Ďalej sa zistilo, že navrhovateľ dovážal príslušný výrobok od indických vyvážajúcich výrobcov niekoľko rokov a nielen v OP. Okrem toho jeden vyvážajúci výrobca uviedol pri ústnom vypočutí, ktorému predsedal vyšetrovateľ, že ich ceny danému navrhovateľovi boli štrukturálne nižšie než ceny účtované iným zákazníkom. Na záver možno konštatovať, že neexistuje žiadny dôkaz, že ceny neboli stanovené spravodlivým spôsobom len vzhľadom na skutočnosť, že sa uskutočnil predaj navrhovateľovi, a týmto sa potvrdzuje zamietnutie tvrdenia.
(18)
Po dočasnom a konečnom zverejnení obaja indickí vyvážajúci výrobcovia zopakovali svoje tvrdenie o úprave v súvislosti s menovým prepočtom podľa článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia, pričom tvrdili, že od novembra 2009 dochádzalo k trvalému zhodnocovaniu indickej rupie (INR) voči euru (EUR), čo malo rušivý vplyv na výpočet dumpingu (pozri odôvodnenie 23 dočasného nariadenia). Obaja vyvážajúci výrobcovia uznali, že ich predajné ceny v druhej polovici OP boli vyššie než v prvej polovici OP, ale tvrdili, že tento trend bol spôsobený výhradne nárastom nákladov na suroviny a všeobecným zlepšením trhových podmienok po skončení ekonomickej krízy a neodzrkadľuje zhodnotenie INR voči EUR. Okrem toho spoločnosti tvrdili, že aj keby boli schopné pravidelne a v krátkych intervaloch upravovať svoje ceny, nikdy by neboli schopné presne predpovedať vývoj výmenných kurzov pre budúce obdobie.
(19)
Prešetrovaním sa ukázalo, že aj keď sa INR voči EUR v priebehu druhej polovice OP postupne zhodnocovala, ceny každého indického vyvážajúceho výrobcu za predaj hlavných výrobkov viacerým hlavným zákazníkom sa v skutočnosti menili z mesiaca na mesiac, najmä počas druhej polovice OP. Preto nič nenasvedčuje tomu, že ceny za predaj do Únie nemohli byť upravené súčasne, aby odzrkadľovali aj zmeny výmenných kurzov meny do 60 dní, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 10 písm. j) základného nariadenia a v článku 2.4.1 antidumpingovej dohody WTO. Keďže vo viacerých prípadoch sa ceny často menili, mohla sa premietnuť aj akákoľvek zmena výmenného kurzu. Okrem toho sa tým ukázalo, že trh FOH je všeobecne otvorený prijímať časté zmeny cien. Preto aj v prípadoch, keď sa ceny menili zriedkavejšie, neexistuje žiadny dôkaz, že to nebolo z dôvodu podnikateľskej voľby strán. Skutočnosť, že ceny možno rýchlo upravovať, aby odzrkadľovali zmenenú situáciu na trhu (v tomto prípade údajne zmien výmenných kurzov meny), poskytla indickým vyvážajúcim výrobcom možnosť, aby premietli takéto zmeny do svojich predajných cien, keby si to želali a vo viacerých prípadoch zjavne spravili. So zreteľom na uvedené skutočnosti nie je úprava menového prepočtu opodstatnená a tvrdenie sa zamieta.
(20)
Po dočasnom zverejnení jeden indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že náhrady priznané podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia za rozdiely v nepriamych daniach, ktoré boli vykonané vo vzťahu k určitým typom výrobkov, sa mali takisto vykonať v súvislosti s výrobkami a zmesami s dĺžkami reťazcov C12 a C14, pretože clo zaplatené za suroviny použité na tieto výrobky bolo vrátené po vývoze týchto výrobkov. Avšak počas prešetrovania neboli predložené žiadne informácie, ktoré by sa mohli overiť na mieste a ktoré preukazujú, že toto clo bolo skutočne následne vrátené. Po konečnom zverejnení spoločnosť tvrdila, že jej pripomienky boli nesprávne pochopené a že všetky suroviny, ktoré sa použili na výrobu výrobkov a zmesí s dĺžkami reťazcov C12 a C14, sa doviezli bez cla. Keďže v prípade, že sa tieto suroviny následne zapracujú do výrobkov predávaných na domácom trhu, je potrebné zaplatiť nepriamu daň, spoločnosť žiada o úpravu normálnej hodnoty pre tieto osobitné druhy výrobkov. Dôkazy predložené počas overovania však nasvedčujú tomu, že osobitné suroviny, ktoré sú potrebné na výrobu druhov výrobkov s dĺžkami reťazcov C12 a C14 a ktoré boli dovezené bez cla počas OP, stačili len na výrobu zanedbateľnej časti predaja tohto výrobku na vývoz tejto spoločnosti počas OP. Preto je isté, že najmenej dve tretiny vyvážaného výrobku s dĺžkami reťazcov C12 a C14 sa vyrobili s použitím surovín, za ktoré sa zaplatilo dovozné clo. Keďže spoločnosť nikdy nepredložila žiadny dôkaz, ktorý by preukázal, že ktorákoľvek z týchto surovín dovezených bez cla sa použila na vývoz do EÚ a nie na vývoz do tretích krajín, námietka sa zamieta.
(21)
Keďže v súvislosti s porovnaním neboli predložené nijaké iné pripomienky, obsah odôvodnení 20 a 23 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
1.4. Dumpingové rozpätie
(22)
Keďže v súvislosti s výpočtom dumpingového rozpätia neboli predložené nijaké iné pripomienky, obsah odôvodnení 24 a 26 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(23)
Výška dumpingu, ktorá bola nakoniec určená a ktorá bola vyjadrená ako percento čistej frankoceny CIF na hranici Únie pred preclením, je takáto:
Spoločnosť
Konečné dumpingové rozpätie
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
9,3 %
2. Indonézia
2.1. Normálna hodnota
(24)
Po dočasnom a konečnom zverejnení jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri testovaní ziskovosti transakcií sa predajné, všeobecné a administratívne (PVA) výdavky nemali priraďovať k jednotlivým transakciám na základe obratu a že to viedlo k tomu, že celý rad transakcií sa ukázal ako neziskový. Tvrdenie sa preskúmalo, ale zistilo sa, že priradenie predajných, všeobecných a administratívnych výdavkov k jednotlivým transakciám na základe obratu je vhodnejšie vzhľadom na povahu týchto výdavkov, ktoré väčšmi súvisia s hodnotou než s objemom. Je potrebné poznamenať, že celková suma PVA výdavkov priradená ku každému typu výrobku zostáva rovnaká bez ohľadu na to, ktorá z týchto dvoch metód sa použije na priradenie PVA výdavkov k jednotlivým transakciám. V neposlednom rade treba uviesť, že transakcie, pri ktorých vyvážajúci výrobca spochybnil výsledok skúšky ziskovosti, sa opätovne preskúmali a potvrdilo sa, že transakcie neboli ziskové. Tvrdenie sa preto zamieta.
(25)
Ten istý indonézsky vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že pri stanovovaní úrovne zisku použitej pri tvorbe normálnej hodnoty sa nemal vylúčiť zisk z predaja stanoveného ako predaj mimo bežného obchodného styku na úrovni typu výrobku, keďže viac ako 80 % celkového domáceho predaja bolo ziskových. V súvislosti s týmto tvrdením treba pripomenúť, že stanovenie, ktorý predaj sa uskutočňuje v bežnom obchodnom styku, sa vykonáva na úrovni typu výrobku, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 29 až 32 dočasného nariadenia, pretože to je najvhodnejší spôsob, ako presne spojiť predajné ceny so súvisiacimi výrobnými nákladmi. Okrem toho v článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa v prípade potreby nevylučuje rozdelenie prešetrovaného výrobku na typy výrobkov. Preto predaj, o ktorom sa nezistí, že sa uskutočnil v rámci bežného obchodného styku, sa na úrovni typu výrobku vylúči z výpočtu zisku, ktorý sa použije pri vytváraní normálnej hodnoty. Tvrdenie sa preto zamieta.
(26)
Ten istý indonézsky vyvážajúci výrobca takisto tvrdil, že pri tvorbe normálnej hodnoty pre určité druhy výrobkov sa neodrátali náhrady, aby sa normálna hodnota dostala späť na úroveň cien zo závodu. Námietka bola prijatá a výpočet sa primerane upravil.
(27)
Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 27 až 33 dočasného nariadenia - upravené, ako sa už uviedlo, v odôvodnení 26 tohto nariadenia - sa týmto potvrdzujú.
2.2. Vývozná cena
(28)
Po dočasnom zverejnení jeden indonézsky vyvážajúci výrobca tvrdil, že nebolo poskytnuté žiadne odôvodnenie pre označenie ceny jeho prepojenému dovozcovi v Európskej únii ako nespoľahlivej a pre tvorbu vývoznej ceny týkajúcej sa takéhoto predaja podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V tejto súvislosti treba poznamenať, že transferové ceny medzi prepojenými stranami sa nepovažujú za spoľahlivé, pretože mohli byť umelo stanovené na rôznych úrovniach podľa toho, čo by bolo výhodnejšie pre danú prepojenú spoločnosť. Z tohto dôvodu tvorba vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, pri ktorej sa používa primerané ziskové rozpätie nezávisle od skutočného zisku vyplývajúceho z transferových cien, predchádza akémukoľvek rušivému vplyvu, ktorý môže vzniknúť z transferových cien. Tvrdenie sa preto zamieta.
(29)
Po dočasnom zverejnení obaja indonézski vývozcovia tvrdili pri predaji na vývoz do Európskej únie prostredníctvom prepojených dovozcov so sídlom v Európskej únii, že ziskové rozpätie použité na tvorbu vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia bolo nevhodné. Obaja tvrdili, že zisk použitý v dočasnej etape sa týkal len jedného čiastočne spolupracujúceho dovozcu a nebol overený, a preto nebol spoľahlivý. V súlade s tým navrhli používanie 5 % zisku ako pri iných prešetrovaniach. Vzhľadom na nízku úroveň spolupráce nezávislých dovozcov pri tomto prešetrovaní sa toto tvrdenie prijalo a uplatnil sa zisk na úrovni 5 %, čo je v súlade s úrovňami zisku použitými pri predchádzajúcich prešetrovaniach v rovnakom odvetví.
(30)
Keďže v súvislosti s porovnaním neboli predložené nijaké iné pripomienky, obsah odôvodnení 34 až 36 dočasného nariadenia - s úpravou vysvetlenou v odôvodnení 29 tohto nariadenia - sa týmto potvrdzuje.
2.3. Porovnanie
(31)
Po dočasnom zverejnení obaja indonézski vývozcovia poukázali na to, že podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa nemali robiť žiadne úpravy rozdielov v provízii za predaj prostredníctvom príslušných prepojených obchodníkov v tretej krajine. Obidve spoločnosti tvrdili, že ich výrobné spoločnosti v Indonézii a príslušní prepojení obchodníci v Singapure tvoria jeden hospodársky subjekt a že obchodníci v tretej krajine konajú ako vývozné oddelenie ich prepojených indonézskych spoločností. V oboch prípadoch však predaj na domácom trhu rovnako ako niektoré predaje na vývoz do tretích krajín fakturuje priamo výrobca v Indonézii a obchodníci v Singapure dostávajú osobitnú províziu. Pre jednu z indonézskych spoločností je táto provízia uvedená v zmluve týkajúcej sa len predaja na vývoz. Okrem toho obchodníci v tretej krajine predávajú takisto výrobky iných výrobcov, v jednom prípade aj od neprepojených výrobcov. Obaja prepojení obchodníci v Singapure majú preto zjavne funkcie, ktoré sú podobné funkciám zástupcu konajúceho na základe provízie. Tvrdenie sa preto zamieta.
(32)
Po konečnom zverejnení indonézska vláda a jeden indonézsky vyvážajúci výrobca zopakovali tvrdenie o jednom hospodárskom subjekte uvedené v predchádzajúcom odôvodnení. Namietali, že vo veci Matsushita/Rada (4) Súdny dvor predtým potvrdil, že skutočnosť, že výrobca vykonáva určité predajné funkcie neznamená, že výrobná spoločnosť a obchodná spoločnosť nemôžu tvoriť jeden hospodársky subjekt. Okrem toho tiež tvrdili, že predaj do tretích krajín, ktorý vývozca vykonáva priamo bez zapojenia obchodníka v Singapure, predstavuje len malé percento predaja na vývoz a že v rozsudku vo veci Interpipe (5) Súd prvého stupňa potvrdil, že malý objem priameho predaja zo strany výrobcu ešte nedokazuje, že jeden hospodársky subjekt neexistuje. Nakoniec uviedli, že vo veci Canon/Rada (6) skutočnosť, že predajná dcérska spoločnosť tiež konala ako distribútor výrobkov od iných spoločností, nemala vplyv na to, že sa považovala za jeden hospodársky subjekt.
(33)
Hoci vo veci Matsushita/Rada Súdny dvor potvrdil, že inštitúcie boli v tomto prípade oprávnené dospieť k zisteniu, že výrobca spolu s jednou alebo s viacerými distribučnými spoločnosťami, nad ktorými má kontrolu, tvorí hospodársky subjekt, aj keď určité predajné funkcie vykonáva sám, nevyhnutne z toho nevyplýva povinnosť vždy považovať výrobcu a jeho prepojené predajné spoločnosti za jeden hospodársky subjekt. Okrem toho, na rozdiel od indonézskeho vyvážajúceho výrobcu, výrobca vo veci Matsushita/Rada sám nevykonával žiadny priamy predaj. Po druhé, v rozsudku vo veci Interpipe skutočnosť, že priamy predaj vykonávaný vyvážajúcim výrobcom predstavoval len obmedzené percento celkového objemu predaja do EÚ, bola len jedným prvkom, ktorý Súd prvého stupňa analyzoval. Oveľa dôležitejšie je, že Súdny dvor zdôraznil skutočnosť, že tento priamy predaj do nových členských štátov sa uskutočňoval len počas prechodného obdobia. Na rozdiel od toho, v tomto prípade dostupné dôkazy naznačujú, že predaj realizovaný priamo výrobcom do určitých tretích krajín nie je prechodný, ale aspoň v zásade štrukturálny, t. j. trvalý. Okrem toho pre každého príslušného výrobcu tento predaj predstavuje významný percentuálny podiel jeho domáceho predaja. Nakoniec, vo veci Canon/Rada predaj predajnej dcérskej spoločnosti vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu zahŕňal iné výrobky, ktoré sa predávali len pod inou obchodnou značkou, ale vyvážajúci výrobca ich napriek tomu všetky vyrábal sám. Tvrdenie sa preto opäť zamieta.
(34)
Jedna indonézska spoločnosť ďalej tvrdila, že aj keby koncepcia jediného hospodárskeho subjektu nebola uznaná, Komisia uložila „dvojité rozpätie“ odpočítaním zisku za prepojeného dovozcu v Únii, ako aj provízie za prepojeného obchodníka v tretej krajine od vývoznej ceny pre nezávislých zákazníkov v EÚ. Tieto dve položky sa však zohľadňovali na rozdielne účely a odrátali sa osobitne. Ako sa vysvetlilo v odôvodnení 28, pre predaj na vývoz prostredníctvom prepojených dovozcov v Európskej únii je vývozná cena vytvorená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovezené výrobky prvýkrát predali ďalej nezávislému kupcovi. V týchto prípadoch sa vykoná úprava kumulovaného zisku, aby sa určila spoľahlivá vývozná cena na úrovni hranice Únie. Naopak, provízia za prepojeného obchodníka v tretej krajine sa odpočítala podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(35)
Spoločnosť ďalej tvrdila, že ak by sa vývozná cena mala upraviť o províziu prepojeného obchodníka v tretej krajine podľa článku 2 ods. 10 písm. i), má sa spraviť rovnaká úprava normálnej hodnoty, pretože tento obchodník koordinuje aj domáci predaj. Písomná zmluva medzi obchodníkom a výrobcom v Indonézii sa ale týka len predaja na vývoz. Okrem toho domáci predaj fakturuje spoločnosť v Indonézii. Tvrdenie sa preto zamieta.
(36)
V súvislosti s úpravou podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia sa považuje za vhodné použiť primerané ziskové rozpätie nezávisle od skutočného zisku vyplývajúceho z transferových cien, aby sa zabránilo akýmkoľvek narúšajúcim účinkom, ktoré môžu vzniknúť z transferových cien. Preto sa skutočné ziskové rozpätia obchodníkov v tretej krajine použité v dočasnej etape nahradili 5 % ziskom, čo sa považuje za primeraný zisk za činnosti vykonávané obchodnými spoločnosťami v chemickom priemysle tak, ako sa to uskutočnilo v predchádzajúcich prípadoch (7).
(37)
Iná indonézska spoločnosť tvrdila, že Komisia odpočítala dvakrát výdavky na provízie za predaj prostredníctvom jej prepojeného dovozcu v Únii. Spoločnosť tvrdila, že pri tvorbe vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia sa vykonala úprava za PVA výdavky prepojeného dovozcu, ako aj za výdavky na províziu ako priamych predajných výdavkov. Keďže výdavky provízie sú už zahrnuté v PVA výdavkoch, výsledkom bol dvojitý odpočet výdavkov na provízie. Toto tvrdenie sa považuje za oprávnené a výpočet sa primerane upravil.
(38)
Jedna spoločnosť zopakovala svoje tvrdenie o úprave vzhľadom na rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach na základe toho, že príslušný výrobok vyváža do Únie v kvapalnom aj pevnom skupenstve, kým na domácom trhu ho predáva iba v pevnom skupenstve a že ceny prešetrovaného výrobku v kvapalnom skupenstve sú nižšie než ceny tuhého skupenstva (pozri odôvodnenie 39 dočasného nariadenia). Na podporu tvrdenia spoločnosť predložila kópie dvoch faktúr za predaj na iné vývozné trhy. Tento dôkaz však nebolo možné overiť v tejto pokročilej etape konania ani nebolo možné zistiť, či uvedený rozdiel platí pre všetky prípady, kde existujú uvedené rozdiely fyzikálnych vlastností. Tvrdenie sa preto zamieta.
(39)
Po dočasnom zverejnení jeden indonézsky vývozca tvrdil, že úrokové sadzby použité na výpočet nákladov na úvery jeho prepojeného dovozcu v Únii v dočasnom nariadení boli neprimerané a odporučil používať úrokovú sadzbu na základe údajov zverejnených pre OP Deutsche Bundesbank. Keďže údaj úrokovej sadzby použitý na výpočet nákladov na úvery pre túto spoločnosť v dočasnom nariadení vychádzal z informácií predložených inými stranami, a preto odzrkadľuje ich konkrétnu finančnú situáciu, ktorá nemusí nevyhnutne platiť pre daného prepojeného dovozcu, tvrdenie sa uznalo a výpočet sa primerane upravil.
(40)
Keďže v súvislosti s porovnaním neboli predložené nijaké iné pripomienky, dočasné zistenia v odôvodneniach 37 až 40 dočasného nariadenia - s úpravou vysvetlenou pri odôvodneniach 36, 37 a 39 tohto nariadenia - sa týmto potvrdzujú.
2.4. Dumpingové rozpätie
(41)
Keďže nie sú k dispozícii nijaké iné pripomienky, pokiaľ ide o výpočet dumpingového rozpätia, obsah odôvodnení 41 a 42 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(42)
Výška dumpingu, ktorá bola nakoniec určená a ktorá bola vyjadrená ako percento čistej franko ceny CIF na hranici Únie pred preclením, je takáto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Všetky ostatné spoločnosti
7,3 %
3. Malajzia
3.1. Normálna hodnota
(43)
Po dočasnom zverejnení jeden z malajzijských vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že test ziskovosti pri posudzovaní v bežnom obchodnom styku (pozri odôvodnenie 46 dočasného nariadenia) nemá vychádzať z vážených priemerných ročných výrobných nákladov, ale vzhľadom na denné cenové výkyvy hlavnej suroviny sa mali použiť jednotlivé náklady každej domácej transakcie. V súvislosti s týmto tvrdením je potrebné zdôrazniť, že dôslednou praxou Komisie je používať vážené priemerné výrobné náklady ako referenčnú hodnotu pre test ziskovosti. Tento formát spoločnosť dodržala vo vyplnenom dotazníku a tvoril východisko pre overovaciu návštevu na mieste, ktorá zosúladila údaje nahlásené spoločnosťou s účtovníctvom spoločnosti. Tvrdenie o použití výrobných nákladov na základe transakcie, čo by predstavovalo výrazný odklon od zvyčajnej praxe Komisie, sa prvýkrát použilo v pripomienkach spoločnosti k dokumentu dočasného zverejnenia a zodpovedajúce údaje sa preto nemohli overiť na mieste. Takisto treba poznamenať, že nákladové listy jednotlivých transakcií, ktoré spoločnosť predložila na podporu svojich tvrdení, vychádzali vo veľkej miere z odhadov, a preto nepredstavujú presnejšie a reprezentatívnejšie nákladové údaje než tie, ktoré spoločnosť nahlásila pôvodne a ktoré boli overené na mieste. Na záver treba poznamenať, že štruktúra poskytnutých nových nákladových listov neumožňuje zosúladenie s touto časťou správ manažmentu, ktoré boli overené na mieste. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(44)
Malajzijský vývozca, ktorý nemal žiadny domáci predaj (pozri odôvodnenie 51 dočasného nariadenia), tvrdil, že sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky použité na výpočet normálnej hodnoty nemajú vychádzať z vážených priemerných skutočných súm, ktoré sa zistili v súvislosti s ďalšími dvoma vyvážajúcimi výrobcami predávajúcimi podobný výrobok na malajzijskom trhu. Spoločnosť tvrdila, že tieto údaje nie sú reprezentatívne, pretože spoločnosť používa odlišné výrobné metódy využívajúce iné základné suroviny. V súvislosti s týmto tvrdením treba pripomenúť, že pri výpočte normálnej hodnoty sa použili vlastné výrobné náklady spoločnosti. Iba sumy týkajúce sa predajných, všeobecných a administratívnych nákladov vychádzali z údajov získaných od ďalších dvoch malajzijských vyvážajúcich výrobcov. Pokiaľ ide o výšku zisku, stanovila sa tak, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 45 tohto nariadenia. Po druhé, spoločnosť nedokázala vysvetliť údajný vplyv použitej výrobnej metódy na predajné, všeobecné a administratívne náklady. Ďalej je potrebné poznamenať, že len malá časť výroby spoločnosti vychádza z údajne odlišnej výrobnej metódy, zatiaľ čo podstatná časť výroby sa vyrába rovnakým výrobným procesom a používa rovnaké základné suroviny ako v prípade dvoch iných malajzijských výrobcov. Preto sa usúdilo, že spoločnosť nepreukázala, že použité údaje neboli reprezentatívne, a tvrdenie v tomto zmysle sa zamieta.
(45)
Ten istý malajzijský vývozca ďalej tvrdil, že ak by Komisia napriek tomu použila údaje od ďalších dvoch vývozcov na účely stanovenia predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (PVA), také údaje by mali vychádzať z vážených priemerných údajov vzťahujúcich sa na všetky domáce transakcie týchto vyvážajúcich výrobcov a nielen z tých, ktoré sa vzťahovali na ziskové transakcie. Toto tvrdenie bolo v zásade prijaté. Preto, pokiaľ ide o PVA, potvrdilo sa že na vytvorenie normálnej hodnoty boli použité priemerné predajné, všeobecné a administratívne náklady pre všetky domáce transakcie dvoch malajzijských vyvážajúcich výrobcov. Údaje použité na tento výpočet boli overené počas overovacích návštev v príslušných malajzijských spoločnostiach. Pokiaľ ide o stanovenie zisku, treba uviesť, že sumu zisku nebolo možné stanoviť na základe súm, ktoré získali a realizovali ďalší dvaja vyvážajúci výrobcovia. Výsledkom takých výpočtov je totiž celková strata. Na tomto základe preto nebolo možné stanoviť žiadne údaje o zisku. V tejto súvislosti sa zamieta tvrdenie malajzijského vývozcu, že na vytvorenie normálnej hodnoty sa môže použiť ako suma zisku záporná suma. Pojem zisk totiž nevyhnutne evokuje existenciu kladnej sumy. Takisto sa posudzovalo, či by sa suma zisku nemohla stanoviť na základe ziskového predaja vyvážajúceho výrobcu v Malajzii, avšak tento prístup bol zamietnutý, pretože by bol v rozpore so zisteniami WTO v prípade týkajúcom sa dovozu posteľnej bielizne bavlneného typu z Indie (8). Preto podľa článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia musí výpočet zisku vychádzať z akejkoľvek inej primeranej metódy, a keďže neexistovali žiadne iné dostupné údaje, dlhodobá úroková miera v Malajzii sa považovala za najvhodnejší základ na stanovenie zisku.. Táto metóda sa považovala za konzervatívnu, primeranú a najvhodnejšiu v zmysle článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Treba uviesť, že takto stanovené ziskové rozpätie nepresahuje zisk realizovaný inými vyvážajúcimi výrobcami z predaja výrobkov tej istej všeobecnej kategórie na domácom trhu v krajine pôvodu.
(46)
Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa stanovenia normálnej hodnoty, dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 44 až 51 dočasného nariadenia so zmenou vysvetlenou v odôvodnení 45 tohto nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.2. Vývozná cena
(47)
Po dočasnom zverejnení obaja malajzijskí vývozcovia tvrdili v súvislosti s predajom na vývoz do Európskej únie prostredníctvom prepojených dovozcov so sídlom v Európskej únii, že ziskové rozpätie použité na tvorbu vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia bolo nevhodné. Jedna zo spoločností podložila svoje tvrdenie údajmi o ziskovosti v OP niektorých svojich európskych neprepojených obchodníkov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že tieto údaje sa nemôžu považovať za reprezentatívne, pretože obchodníci uvádzali širokú škálu chemických výrobkov a v jednom prípade je obchodník aj výrobcom. Z tohto dôvodu sa ako spoľahlivá referenčná hodnota zamietli. Druhá spoločnosť tvrdila, že s jej prepojeným dovozcom v Únii by sa nemalo zaobchádzať ako s distribútorom, ale ako s prepojeným zástupcom, a preto úpravy PVA nákladov a zisku pri tvorbe vývoznej ceny nemali prekročiť percento provízie bežne poskytovanej nezávislým zástupcom obchodujúcim v odvetví. Spoločnosť predložila ako referenčnú hodnotu dohody s nezávislými zástupcami. Po konečnom zverejnení sa v súvislosti s týmto tvrdením ďalej argumentovalo, že vo veci volfrámových elektród (9) sa zisk prepojeného dovozcu považoval za spoľahlivý a pri tvorbe vývoznej ceny sa akceptoval. V reakcii na toto tvrdenie treba poznamenať, že článok 2 ods. 9 základného nariadenia nerieši odlišné zaobchádzanie medzi prepojenými dovozcami údajne pôsobiacimi ako distribútori a dovozcami údajne pôsobiacimi ako zástupcovia.
V článku 2 ods. 9 sa vyžadujú úpravy všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom, a nakumulovaných ziskov. Ďalej je potrebné poznamenať, že prešetrovaním sa ukázalo, že prepojená spoločnosť sa nachádza v Európskej únii. Táto spoločnosť rieši okrem iného objednávky zákazníka a fakturáciu príslušného výrobku vyrobeného prepojeným vývozcom a zodpovedá za zabezpečenie colného vybavenia EÚ. Skutočnosť, že prepojená spoločnosť vykonáva pred dovozom určité činnosti, neznamená, že vývoznú cenu nie je možné vytvoriť na základe ceny ďalšieho predaja prvému nezávislému zákazníkovi s potrebnými úpravami podľa článku 2 ods. 9. Rozdiely vo funkciách, ktoré spoločnosť uvádzala, v porovnaní s inými prepojenými dovozcami sú zvyčajne premietnuté do PVA výdavkov, pri ktorých Komisia použila skutočné údaje spoločnosti. Z toho dôvodu nie je možné tvrdenie prijať. Ďalej je potrebné poznamenať, že v uvedenom prípade volfrámových elektród bol prepojený dovozca začlenený do výroby nadväzujúceho výrobku vyrábaného prepojenou skupinou a vykonával aj iné činnosti ako činnosti obchodnej spoločnosti. Z toho dôvodu sa v prípade takej zložitej štruktúry zisk neprepojených dovozcov nepovažoval za dostatočne reprezentatívny. Situácia v tomto prípade nie je porovnateľná so situáciou daného prepojeného malajzijského dovozcu, ktorý vykonáva len obchodné funkcie. Avšak z dôvodov uvedených v odôvodnení 29 sa dané ziskové rozpätie upravilo na 5 %. Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa stanovenia vývoznej ceny, dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 52 až 54 dočasného nariadenia s už vysvetlenou zmenou sa týmto potvrdzujú.
3.3. Porovnanie
(48)
Po dočasnom zverejnení jeden malajzijský výrobca zopakoval svoje tvrdenie (pozri aj odôvodnenie 57 dočasného nariadenia), že jeho prepojený dovozca v Európskej únii je v skutočnosti vývozné oddelenie výrobcu a že odpočty pri stanovení vývoznej ceny zo závodu by boli privysoké, ak by sa vykonali úplné úpravy pre predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Spoločnosť tvrdila, že podobná úprava sa mala vykonať aj pri výpočte normálnej hodnoty. Toto tvrdenie sa zopakovalo aj v stanovisku po konečnom zverejnení. Nebol však predložený žiadny nový argument, ktorý by viedol k zmene záverov v tomto smere. Predovšetkým je potrebné pripomenúť, že faktúry vydávala prepojená spoločnosť zákazníkom v Európskej únii a že platby zákazníkov v Únii prijímala prepojená spoločnosť. Okrem toho treba poznamenať, že predaj uskutočnený prepojenou spoločnosťou zahŕňal prirážku. Finančné účtovníctvo prepojenej spoločnosti takisto preukazovalo, že znáša bežné predajné, všeobecné a administratívne náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom. Preto prepojená spoločnosť skutočne plní typické funkcie dovozcu. Na záver treba poznamenať, že výrobca v Malajzii takisto vykonával priame predaje nezávislým zákazníkom v Európskej únii a iných krajinách. V súvislosti s touto otázkou, sa spoločnosť odvolávala na rozsudok vo veci Interpipe, pričom uviedla argumenty podobné tým, ktoré predložili indonézski vyvážajúci vývozcovia. Z dôvodov, ktoré už boli vysvetlené v odôvodnení 33 tohto nariadenia, sa okolnosti tohto prípadu odlišujú od okolností, ktoré sa prejednávali v rozsudku vo veci Interpipe. Okrem toho tvrdenie malajzijského výrobcu, že nezávislý predaj spoločnosti dohodol jej prepojený dovozca v Únii pôsobiaci ako vývozné oddelenie malajzijskej spoločnosti, je v rozpore s vysvetleniami poskytnutými počas overovacej návštevy, kde sa v tejto súvislosti namiesto toho zdôrazňovala kľúčová úloha, ktorú zohrávala materská spoločnosť v Japonsku. Uvedené zistenia viedli k záveru, že úprava PVA a zisku by sa mala zachovať a žiadna podobná úprava výpočtu normálnej hodnoty nie je oprávnená.
(49)
Tá istá spoločnosť takisto tvrdila, že odpočet určitých predajných výdavkov jej prepojeného dovozcu sa pri rekonštrukcii vývoznej ceny uskutočnil dvakrát. Výpočty sa skontrolovali, a keďže sa zistilo, že tvrdenie je oprávnené, výpočty sa primerane upravili.
(50)
Jeden z malajzijských vývozcov tvrdil, že porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou nemá vychádzať z typov výrobkov podľa kontrolných čísel výrobku (PCN), ale na základe vlastných kódov výrobku spoločnosti. Podľa tejto spoločnosti PCN použité v prešetrovaní nezachytili dostatočne podrobne osobitosti výrobného procesu a rozdiely medzi nákladmi a cenami. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť odkazovala na niektoré zo svojich výrobkov, ktoré boli vyrobené rôznymi výrobnými procesmi a z rôznych základných surovín, čo malo za výsledok vyššie jednotkové náklady výroby. Je potrebné poznamenať, že toto tvrdenie nebolo predložené v dočasnej etape prešetrovania ani počas overovania na mieste. Okrem toho by použitie vlastných kódov výrobkov spoločnosti pri výpočte nevyriešilo problém rôznych výrobných metód, pretože rovnaké výrobné kódy spoločnosti boli takisto použité pre výrobky vyrobené v rozdielnych výrobných procesoch. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(51)
Keďže neboli predložené nijaké iné pripomienky týkajúce sa porovnania, dočasné zistenia uvedené v odôvodneniach 55 až 58 dočasného nariadenia so zmenou vysvetlenou v odôvodnení 49 tohto nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.4. Dumpingové rozpätie
(52)
Po dočasnom zverejnení sa malajzijský výrobca, ktorý nevyvážal do Únie, vyjadril k odôvodneniu 60 dočasného nariadenia a tvrdil, že v Malajzii existujú ďalší výrobcovia príslušného výrobku. V tejto súvislosti treba poznamenať, že prítomnosť ďalšieho výrobcu v Malajzii, ktorý nie je vývozcom do Únie, nič nemení na zistení týkajúcom sa úrovne spolupráce v Malajzii, pretože nebol predložený žiadny dôkaz, že prešetrované spoločnosti nezodpovedali za celý vývoz príslušného výrobku do Únie v rámci OP. Ten istý malajzijský výrobca okrem toho kritizoval skutočnosť, že podobní výrobcovia ako on, ktorí nevyvážali do Únie v OP, by mali podliehať sadzbe zostatkového cla. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že spoločnosti, ktoré nevyvážali do Únie počas OP, nemôžu mať individuálnu colnú sadzbu. Keď však tieto spoločnosti začnú vyvážať alebo prijmú neodvolateľný záväzok predávať do Únie, môžu požiadať o preskúmanie nových vývozcov v súlade s článkom 11 ods. 4 základného nariadenia, ktorého výsledkom môže byť individuálne colné rozpätie, ak sú splnené podmienky ustanovené v tomto článku.
(53)
Jeden z malajzijských výrobcov tvrdil, že hodnota CIF použitá ako základ výpočtu percenta dumpingového rozpätia nemá vychádzať z ceny oznámenej colným orgánom, ale má sa spätne vyrátať z ceny ďalšieho predaja bez všetkých nákladov v Únie po dovoze. Keďže však cena CIF bola použitá ako základ na colné vyhlásenia na hranici Únie a nezdá sa, že bola uvedená nesprávne, rovnaká cena sa má použiť ako základ výpočtu percenta dumpingového rozpätia. Spoločnosť tvrdila, že medzi prepojenými dodávkami z Malajzie a colným vybavením na účely ďalšieho predaja v Únii je časová medzera. Keby však aj boli faktúry na colné vybavenie vystavené v neskoršej etape a ceny by vychádzali z metódy oceňovania zásob FIFO, ešte vždy je to transferová cena a nie cena ďalšieho predaja, ktorá slúži ako základ na výpočet colnej hodnoty. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta.
(54)
Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky k výpočtu dumpingového rozpätia, obsah odôvodnení 59 až 60 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
(55)
Výška dumpingu, ktorá bola nakoniec stanovená a ktorá bola vyjadrená ako percento čistej franko ceny CIF na hranici Únie pred preclením, je takáto:
Spoločnosť
Konečné dumpingové rozpätie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Všetky ostatné spoločnosti
5,7 %
D. UJMA
1. Predbežné poznámky
(56)
Po uverejnení dočasného nariadenia sa zistilo, že je potrebné vykonať drobné opravy údajov o spotrebe kvôli administratívnej chybe. Dôsledkom sú drobné zmeny v objeme predaja, v podiele na trhu výrobného odvetvia Únie a v podiele na trhu príslušných krajín. Tieto opravy však nemajú žiadny významný vplyv na trendy a závery týkajúce sa spotreby, objemu predaja, podielu na trhu výrobného odvetvia Únie a podielu na trhu príslušných krajín na trhu Únie v posudzovanom období.
2. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(57)
Ako sa už uviedlo v odôvodnení 62 dočasného nariadenia, zistilo sa, že podobný výrobok vyrábali dvaja navrhovatelia a malí výrobcovia v Európskej únii. Ako sa uvádza v odôvodnení 11 a 12 tohto nariadenia, výrobcovia, ktorí vyrábajú FOH s obsahom rozvetvených izomérov, boli vylúčení z vymedzenia výroby FOH Únie. Napriek skutočnosti vysvetlenej v odôvodnení 58 tohto nariadenia sa potvrdzuje vymedzenie výrobného odvetvia Únie v odôvodneniach 62 a 63 dočasného nariadenia.
(58)
Jedného z dvoch navrhovateľov prevzala spoločnosť, ktorá sa zúčastňuje na tomto konaní ako používateľ. Tento navrhovateľ zaujal po uverejnení dočasného nariadenia neutrálnu pozíciu.
(59)
Preto niektoré strany spochybnili úroveň podpory alebo to, že sú v postavení prešetrovaného, a tvrdili, že podpora pre prešetrovania musí platiť počas celého prešetrovania.
(60)
Analýza tohto tvrdenia ukázala, že zostávajúci navrhovateľ predstavuje viac než 40 % celkovej výroby Únie, teda viac ako 25 % celkovej výroby Únie a 100 % výrobcov Únie FOH vyjadrujúcich podporu podnetu alebo námietku voči podnetu. Z tohto dôvodu sú 25 % a 50 % prahové hodnoty požadované článkom 5 ods. 4 základného nariadenia úplne splnené a postavenie sa môže uznať.
(61)
Niektoré strany tvrdili, že keďže obaja navrhovatelia dovážali príslušný výrobok počas OP, nemajú sa považovať za súčasť výrobného odvetvia Únie. Overilo sa však, že percento výrobkov dovezených týmito spoločnosťami z príslušných krajín nie je významné v porovnaní s ich výrobou podobného výrobku. Okrem toho mal tento dovoz prevažne dočasný charakter. Preto možno potvrdiť, že hlavnou činnosťou týchto spoločností je výroba a predaj podobného výrobku. V dôsledku toho sa týmto potvrdzujú odôvodnenia 62 až 63 dočasného nariadenia.
3. Spotreba v Únii
(62)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, odôvodnenia 64 až 66 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Dovoz do Únie z príslušných krajín a cenové podhodnotenie
4.1. Kumulácia
(63)
Niekoľko strán namietalo proti tomu, že sa vykonalo kumulatívne posúdenie pre príslušné tri krajiny uvedené v dočasnom nariadení. Podľa ich názoru podmienky kumulácie ustanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia neboli splnené. Konkrétne argumentovali, že negatívne podhodnotenie zistené v jednej z krajín vylučovalo kumuláciu. Okrem toho uviedli, že trendy v objemoch predaja pre tri vyvážajúce krajiny sa líšili v posudzovanom období, že prístup k surovinám a suroviny používané v troch vyvážajúcich krajinách boli takisto rôzne. Nakoniec sa uviedlo, že predaj na vývoz z jednej z príslušných krajín sa uskutočňoval prostredníctvom prepojených spoločností. Podľa ich názoru existovali medzi príslušnými krajinami na trhu Únie odlišné podmienky hospodárskej súťaže. V článku 3 ods. 4 základného nariadenia sa uvádza, že kde je dovoz výrobku z viac ako z jednej krajiny súčasne predmetom antidumpingových prešetrovaní, účinky takéhoto dovozu sa súhrnne vyhodnotia, len ak sa stanoví, že: a) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je vyššie ako de minimis, tak ako sa uvádza v článku 9 ods. 3 uvedeného nariadenia, objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný a b) kumulatívne posúdenie účinkov dovozu je primerané vzhľadom na podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienkami hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Únie.
a)
Ako sa už vysvetlilo v odseku 4.3.2 dočasného nariadenia, objem dumpingového dovozu pre každú príslušnú krajinu nebol zanedbateľný, a prítomnosť dumpingového dovozu bola počas posudzovaného obdobia významná.
b)
Zistilo sa, že podmienky hospodárskej súťaže a cenová politika príslušných krajín boli podobné medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom najmä počas OP. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 127 dočasného nariadenia, všetky úrovne odstránenia ujmy stanovené pre príslušné krajiny boli omnoho vyššie ako 2 % prahová hodnota de minimis. Z toho dôvodu cenové podhodnotenie neodzrkadľuje presne situáciu, ktorá by nastala na trhu s účinnou cenovou hospodárskou súťažou. Okrem toho sa analyzovali predajné kanály a cenové trendy pre každú z príslušných krajín a zistilo sa, že sú podobné, ako vidno v nasledujúcej tabuľke. Dovozné ceny príslušných krajín vykazovali klesajúci trend a boli mimoriadne nízke počas OP v porovnaní s priemerom cien výrobného odvetvia Únie.
Dovoz na základe údajov Eurostatu (upravený, aby zahŕňal iba príslušný výrobok)
2007
2008
2009
OP
Priemerná cena v EUR/tona Malajzia
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Medziročná zmena Δ %
3,6
-15,4
7,3
Priemerná cena v EUR/tona Indonézia
996
1 169
899
912
Index: 2007 = 100
100
117
90
92
Medziročná zmena Δ %
17,3
-23,1
1,4
Priemerná cena v EUR/tona India
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Medziročná zmena Δ %
14,4
-21,4
2,1
(64)
Preto sa odôvodnenia 67 až 70 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
4.2. Objem dumpingového dovozu z príslušných krajín, jeho cena a podiel na trhu
(65)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce objemu dumpingového dovozu z príslušných krajín, jeho ceny a podielu na trhu, odôvodnenia 71 až 73 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4.3. Cenové podhodnotenie
(66)
Strany tvrdili, že existujú rozdiely v cenách suroviny medzi FOH vyrobenými z prírodných olejov a tukov a syntetických zdrojov, ako sú surový alebo minerálny olej a že sa malo zaviesť ďalšie kritérium kontrolného čísla výrobku (PCN), aby sa posúdili rozdiely vo výrobných nákladoch spôsobené rôznymi výrobnými procesmi. Avšak PCN sú určované na základe individuálnych charakteristík každej podkategórie položiek zahrnutých do vymedzenia príslušného výrobku, a nie na základe ceny každej z týchto položiek. Okrem toho sa zistilo, že neexistuje žiadny podstatný rozdiel, pokiaľ ide o základné charakteristiky FOH vyrobených z prírodných olejov a tukov a FOH vyrobených z ropy alebo minerálneho oleja, a ani rozdiel vo výrobných nákladoch nie je takého charakteru, aby opodstatňoval rozlišovanie podľa PCN. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(67)
Niektoré strany tvrdili, že údaj použitý na vyjadrenie nákladov po dovoze, ktoré sú približne 3 % z dovoznej ceny, použitý na stanovenie úrovne podhodnotenia príslušnými krajinami, bol nejasný a nejavil sa v tomto prípade ako vhodný. Avšak informácie overené počas prešetrovania ukázali, že dovážajúce strany, ako sú dovozcovia a používatelia, museli zaplatiť takúto sumu nákladov po dovoze, aby bol príslušný výrobok prepustený do voľného obehu na trh v Únii. Okrem toho strany neposkytli žiadne dôkazy, ktoré by ukázali, že náklady po dovoze neboli v tomto prípade správne stanovené. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Metodika použitá na výpočet cenového podhodnotenia, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 74 a 75 dočasného nariadenia, sa týmto potvrdzuje.
5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
5.1. Predbežné poznámky
(68)
Napriek zmene vo vlastníctve uvedenej v odôvodnení 58, sa usudzovalo, že údaje poskytnuté navrhovateľom, ktorý odstúpil, a overené v jeho priestoroch sa nemali automaticky vylúčiť z analýzy ujmy, pretože jeho výroba zostáva časťou výroby Únie.
(69)
Niektoré strany tvrdili, že niektoré údaje poskytnuté výrobným odvetvím Únie, najmä o ich nákupoch príslušného výrobku s pôvodom v Indii, Malajzii a Indonézii, sa mali vylúčiť z analýzy ujmy a výpočtu rozpätia ujmy, pretože akákoľvek údajná ujma v súvislosti s týmito nákupmi by bola spôsobená vlastným pričinením. Avšak, ako sa uvádza v odôvodnení 63 dočasného nariadenia, tieto nákupy boli hlavne z dôvodu dočasného zatvorenia jednej z prevádzok jedného výrobcu. Okrem toho, tieto nákupy neboli v porovnaní s celkovou produkciou navrhovateľov podstatné. Neexistovali teda žiadne závažné dôvody na vylúčenie nákupu týchto výrobcov z analýzy ujmy alebo z výpočtu úrovne odstránenia ujmy.
(70)
Predbežné poznámky uvedené v odôvodnení 76 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.2. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity, predaj a podiel na trhu
(71)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity, predaja a podielu na trhu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 77 až 81 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.3. Priemerné jednotkové ceny výrobného odvetvia Únie
(72)
Po uverejnení dočasného nariadenia sa zistilo, že je potrebné vykonať drobné opravy priemerných jednotkových cien vo výrobnom odvetví Únie v dôsledku administratívnej chyby. V tabuľke sa uvádza upravený trend jednotkovej ceny výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období.
Jednotková cena, predaj v Únii neprepojeným
2007
2008
2009
OP
Index: 2007 = 100
100
123
102
96
Medziročná zmena Δ %
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(73)
Na rozdiel od konštatovaní uvedených v odôvodnení 84 dočasného nariadenia ceny výrobného odvetvia Únie klesli počas posudzovaného obdobia o 4 %. Pokles bol významný v rokoch 2008 - 2009 a v OP sa zaznamenal ďalší pokles. Počas tohto obdobia predajná cena klesla o 22 %. Uvedená zmena nemá žiadny vplyv na závery o hospodárskej situácii výrobného odvetvia Únie a vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa priemerných jednotkových cien výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 82 a 83 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.4. Stav zásob, zamestnanosť, mzdy a produktivita, ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvýšiť kapitál, rast, rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(74)
Niektoré strany tvrdili, že nie je možné, aby výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu, keďže spoločnosti, ktoré sú súčasťou výrobného odvetvia Únie, sú vertikálne integrované a dovážajú príslušný výrobok z tretích krajín. Preto mohli použiť dovezený výrobok na svoju nadväzujúcu výrobu a predávať svoju výrobu, ktorá nie je zisková.
(75)
Je potrebné poznamenať, že v niektorých antidumpingových prešetrovaniach výrobcovia, ako výrobcovia ocele a výrobcovia chemických výrobkov, zahrnutí do vymedzenia výrobného odvetvia Únie, majú v týchto prípadoch nadväzujúcu činnosť a táto časť ich výroby príslušného výrobku je určená na vlastnú spotrebu. V takejto situácii sa však prešetruje možná existencia značnej ujmy pre výrobné odvetvie Únie výhradne v súvislosti s výrobou a predajom príslušného výrobku. V tomto prípade bola značná ujma zistená v súvislosti s činnosťou, pri ktorej sa používa príslušný výrobok, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 77 až 93 dočasného nariadenia. Strany neposkytli žiaden dôkaz, ktorý by preukázal, že zistenia v týchto odôvodneniach nie sú správne a že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas OP značnú ujmu. Z tohto dôvodu sa toto tvrdenie zamieta.
(76)
Niektoré strany tvrdili, že zatvorenie určitých výrobných kapacít navrhovateľmi ukázalo zavádzajúci obraz údajnej ujmy, ktorú utrpeli. Argumentovali tým, že v Únii existujú aj iní výrobcovia, ktorí prispeli ku kapacite v Únii a že investície do nových kapacít zvýšili kapacitu výrobného odvetvia Únie. To len ťažko svedčí o odvetví, ktoré utrpelo ujmu. Iné strany tvrdili, že zníženie investícií neznamená ujmu, ale presun výroby mimo EÚ.
(77)
Prešetrovaním uvedeným v odôvodnení 78 dočasného nariadenia sa zistilo, že výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa zvýšila v roku 2008 o 9 %, ale potom počas OP klesla o 10 %. Bolo to výsledkom rozhodnutí prijatých s cieľom čeliť konkurencii z príslušných krajín a následné dočasné uzavretia boli takisto spôsobené tlakom vyvolaným dumpingovým dovozom. V súvislosti s investíciami bolo v odôvodnení 89 dočasného nariadenia zistené, že investície, ktoré v Únii uskutočnilo výrobné odvetvie Únie, sa znížili počas posudzovaného obdobia o 35 %. Je to jeden z viacerých faktorov ujmy, ktoré umožnili v odôvodneniach 92 a 93 dočasného nariadenia dospieť k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP značnú ujmu.
(78)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa stavu zásob, zamestnanosti, miezd a produktivity, ziskovosti, peňažného toku, investícií, návratnosti investícií a schopnosti zvýšiť kapitál, rastu a rozsahu skutočného dumpingového rozpätia, odôvodnenia 85 až 91 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5.5. Vývoj po OP
(79)
Niektoré strany tvrdili, že neexistujú žiadne dôkazy o značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a že skutočnosť, že jeden z dvoch pôvodných navrhovateľov prestal podporovať prešetrovanie, ukazuje, že neutrpel ujmu. Takisto sa argumentovalo, že ukazovatele ujmy pre zostávajúceho navrhovateľa neukazujú obraz ujmy.
(80)
Je potrebné poznamenať, že daná spoločnosť nenamietala proti prešetrovaniu, ale zaujala neutrálny postoj. Z toho dôvodu, ako sa objasňuje v odôvodnení 57, sa ešte vždy považovalo za primerané viesť oboch výrobcov v Únii ako súčasť výrobného odvetvia Únie.
(81)
Tvrdilo sa, že došlo k výraznému nárastu cien v období po OP a že tento cenový vývoj v tomto období sa okamžite premietne do zisku pre navrhovateľov, ktorí sami oznámili lepšie výsledky vo svojich verejných vyhláseniach za obdobie rokov 2010 - 2011.
(82)
Niektoré strany trvali na tom, že došlo k výraznému zlepšeniu situácie vo výrobnom odvetví Únie v období po OP, a poukazovali na to, že niektoré spoločnosti plánovali vybudovať v Únii nové priestory. Takisto sa tvrdilo, že vzhľadom na nedávne zvýšenie dovozných cien sa opatrenia mali pozastaviť alebo uložiť vo forme minimálnej dovoznej ceny (MIP).
(83)
Udalosti, ktoré nastali v období po OP sa zvyčajne pri antidumpingovom prešetrovaní nezohľadňujú. Okrem toho nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý naznačuje, že uvedené udalosti po OP sú zjavné, nesporné a trvalé. Pokiaľ ide o pozastavenie konečných opatrení, malo by sa na to pozerať z hľadiska vývoja po OP, ktorý by mal trvalý charakter.
(84)
Pokiaľ ide o uloženie minimálnej dovoznej ceny, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 123 až 126, usudzuje sa, že okolnosti nie sú také, aby ju odôvodňovali. Preto sa všetky uvedené tvrdenia zamietli.
6. Záver o ujme
(85)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že väčšina ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie vykazovala v posudzovanom období klesajúci trend. Na základe uvedeného sa potvrdzuje záver uvedený v odôvodneniach 92 a 93 dočasného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie utrpelo počas OP značnú ujmu.
E. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
1. Vplyv dumpingového dovozu
(86)
Jedna strana poznamenala, že analýza uvedená v odôvodnení 108 dočasného nariadenia je chybná, pretože sa zdá, že spája celkové a nepretržité zníženie spotreby s nárastom dovozu, zatiaľ čo podľa tejto strany dovoz z príslušných krajín sa vyvíjal v súlade so spotrebou.
(87)
Treba skutočne objasniť, že ako sa uvádza v odôvodneniach 64 až 66 dočasného nariadenia, spotreba počas posudzovaného obdobia celkovo vzrástla o 2 %. To však nespochybňuje skutočnosť, že v posudzovanom období došlo k významnému celkovému nárastu objemu lacného dumpingového dovozu z príslušných krajín a jeho podielu na trhu (pozri odôvodnenie 96 z dočasného nariadenia), zatiaľ čo veľkosť trhu sa takmer nezmenila a výrobné odvetvie Únie stratilo významný podiel na trhu najmä v období medzi rokom 2009 a OP.
(88)
Niektoré strany tvrdili, že trendy dovozu z príslušných krajín nesúvisia so zhoršením hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie, najmä s objemom predaja, hodnotami predaja a ziskovosťou. Argumentujú, že došlo k zlepšeniu ziskovosti výrobného odvetvia Únie, keď dovoz vzrástol v roku 2008 a potom výrazne klesol, keď dovoz zostal stabilný.
(89)
Na rozdiel od uvedeného tvrdenia, prešetrovaním sa poukázalo na celkovú koreláciu medzi dumpingovým dovozom za nízke ceny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas celého posudzovaného obdobia (pozri odôvodnenia 95 až 98 dočasného nariadenia). Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že výrobné odvetvie Únie sa v posudzovanom období nemohlo zotaviť vzhľadom na zvýšený výskyt dumpingového dovozu za nízke ceny na trh Únie. Na základe uvedených skutočností sa má toto tvrdenie zamietnuť.
(90)
Takisto sa tvrdilo, že rozdiely v trendoch dovozu existovali v závislosti od druhov alkoholu vyrábaných niektorými vyvážajúcimi výrobcami, a preto sa má uskutočniť samostatná analýza ujmy v súvislosti s týmito alkoholmi. Avšak rôzne druhy zahrnuté do vymedzenia výrobku majú rovnaké základné charakteristiky. Prešetrovaním sa neodhalili žiadne podstatné rozdiely medzi FOH vyrábanými z rôznych surovín. Preto nie je v tomto prípade dôvod vypracovať samostatnú analýzu trendov podľa typu alkoholu.
(91)
Takisto sa tvrdilo, že spôsobenie ujmy sa nemohlo prisudzovať Indii, pretože jej dovoz počas posudzovaného obdobia sa nezvýšil, najmä keď sa nezohľadňujú nákupy navrhovateľov. Avšak zistilo sa, že dovoz z Indie na trh Únie sa uskutočňoval za dumpingové ceny a že rozpätie ujmy bolo väčšinou nad 2 % úrovňou de minimis. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodneniach 63 až 65, boli splnené podmienky pre súhrnné posúdenie príslušných krajín. Toto tvrdenie sa má teda zamietnuť.
(92)
Takisto sa tvrdilo, že spôsobenie ujmy sa nemôže prisúdiť spoločnostiam, ktorých jednotlivé rozpätia podhodnotenia boli záporné, alebo vzhľadom na tento dôvod sa nemôže prisúdiť dovozu z Indonézie ako celku.
(93)
Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodneniach 63 až 65, boli splnené všetky podmienky pre súhrnné posúdenie dôvodov. V súlade s tým účinky, ktoré mal dumpingový dovoz za nízke ceny s pôvodom v príslušných krajinách na výrobné odvetvie Únie, sa posudzovali spoločne na účely analýzy ujmy a príčiny ujmy. Okrem toho neprítomnosť podhodnotenia nevylučuje existenciu značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie. Ako sa uvádza v odôvodneniach 124 až 127 dočasného nariadenia, skutočne sa zistilo, že ceny účtované výrobnému odvetviu Únie neboli dostatočné na pokrytie celých výrobných nákladov a dosiahnutie primeraného rozpätia zisku, ktorý by sa mohol dosiahnuť v OP bez dumpingového dovozu. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(94)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa účinkov dumpingového dovozu, odôvodnenia 95 až 98 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Vplyv iných faktorov
(95)
Viaceré strany tvrdili, že skutočná príčina ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, má byť prisúdená finančnej kríze, keďže hlavné poškodenie tohto výrobného odvetvia nastalo, keď sa dovoz z príslušných krajín stabilizoval. Takisto sa uviedlo, že zhoršenie ziskovosti výrobného odvetvia Únie bolo podobné zhoršeniu pozorovanému v súvislosti s inými spoločnosťami pôsobiacimi v chemickom priemysle.
(96)
Pri výkonnosti výrobného odvetvia Únie zohrávala kríza úlohu. Trendy vo faktoroch ujmy, ako sú využitie kapacity a objem predaja, ukazujú, že situácia výrobného odvetvia Únie sa zhoršila s krízou a o niečo sa zlepšila s oživením na trhu. Prešetrovaním sa však ukázalo, že zlepšenie neumožnilo zotavenie výrobného odvetvia Únie, ktoré ďaleko zaostávalo za svojou hospodárskou situáciou prevládajúcou na začiatku posudzovaného obdobia. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 89, rok 2008 tesne pred vypuknutím finančnej krízy bol rokom s najvyšším nárastom dumpingového dovozu z príslušných krajín a s najostrejším poklesom objemu predaja výrobného odvetvia Únie. Po tomto roku sa výrobné odvetvie Únie nezotavilo a dumpingový dovoz bol naďalej prítomný na trhu Únie vo vysokej miere. Z týchto dôvodov je zrejmé, že bez ohľadu na ďalšie faktory dumpingový dovoz výrazne prispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(97)
Viaceré strany takisto tvrdili, že skutočnou príčinou údajnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie boli dovoz z iných tretích krajín, zníženie dopytu, zvýšenie cien surovín a nedostatok riadneho prístupu k týmto surovinám, zlé strategické rozhodnutia výrobného odvetvia Únie, konkurenčný tlak na nadväzujúcom trhu, zníženie výroby príslušného výrobku určenej na vlastnú spotrebu, všeobecná zmena v trhových podmienkach a konkurenčná situácia na trhu Únie.
(98)
Za zmienku stojí, že uvedené strany nedokázali odôvodniť svoje tvrdenia a preukázať, že iné faktory než lacný dumpingový dovoz z príslušných krajín narúšali príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.
(99)
Niektoré strany tvrdili, že Komisia neanalyzovala možný vplyv predaja rozvetvených FOH na predaj príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie a účinky na jeho hospodársku situáciu. Prešetrovanie bolo zamerané na výrobok, ako sa vymedzuje v odôvodneniach 8 až 12 a žiadna zo strán neposkytla spoľahlivé údaje, ktoré by umožnili posúdiť možný negatívny vplyv rozvetvených FOH na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie. Preto sa toto tvrdenie zamieta.
(100)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa vplyvu iných faktorov, odôvodnenia 99 až 106 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Záver o príčinných súvislostiach
(101)
Prešetrovanie nepoukázalo na skutočnosť, že existovali aj iné faktory než dumpingový dovoz za nízku cenu z príslušných krajín, ktorý narúšal príčinné súvislosti medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.
(102)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa príčinných súvislostí, odôvodnenia 107 až 110 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Výrobné odvetvie Únie
(103)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 112 až 113 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. Dovozcovia
(104)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa dovozcov, odôvodnenia 115 a 116 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3. Používatelia
(105)
Je potrebné pripomenúť, že aby bolo možné posúdiť možný vplyv antidumpingových opatrení na používateľov v Únii, prešetrovanie sa zameralo predovšetkým na súhrnné údaje piatich veľkých spoločností používateľov, v ktorých sa v dočasnej etape vykonala návšteva.
(106)
Na tomto základe sa predbežne zistilo, že podiel nákladov príslušného výrobku na celkových výrobných nákladoch tejto skupiny bol významný a pohyboval sa v závislosti od konečného výrobku medzi 10 % a 20 %. Dostupné údaje sa však opätovne preskúmali a podľa nových výpočtov a opravy niektorých údajov sa zistilo, že toto rozpätie sa pohybuje od 15 % do 25 %. Podobne sa zistilo, že priemerné ziskové rozpätie činnosti, pri ktorej sa používa príslušný výrobok, je približne 6 % pre skupinu piatich navštívených spoločností. Nové výpočty ukazujú vyššie priemerné ziskové rozpätie, ktoré je približne 7,5 %. Napokon, sa opravil aj priemerný podiel činnosti, pri ktorej sa používa príslušný výrobok, na celkovej činnosti. Dočasné zistenie bolo približne 22 %, zatiaľ čo podľa nových výpočtov sa zistil podiel 25 %.
(107)
Po uverejnení dočasného nariadenia zareagovalo niekoľko používateľov a predložili pripomienky v súvislosti s konečným zverejnením. Namietali výber piatich používateľských spoločností uvedených v odôvodnení 118 dočasného nariadenia a tvrdili, že údaje použité na posúdenie možného vplyvu opatrení na odvetvie používateľov nie sú transparentné, nevychádzajú z reprezentatívnych strán a týkajú sa malého počtu strán. Tvrdilo sa, že analýza mala posudzovať údaje poskytnuté všetkými spolupracujúcimi používateľmi v prešetrovaní.
(108)
Avšak ako sa uvádza v odôvodneniach 117 a 118 dočasného nariadenia, 21 spolupracujúcich spoločností predstavuje spolu približne 25 % z celkových nákupov Únie príslušného výrobku počas OP, zatiaľ čo päť spoločností použitých na posúdenie záujmu používateľov predstavovalo približne 18 % týchto nákupov a 72 % nákupov príslušného výrobku zo strany spolupracujúcich používateľov. Okrem toho, že týchto päť používateľov je reprezentatívnych z hľadiska objemu nákupu príslušného výrobku, rovnako predstavujú veľmi dobré zastúpenie rôznych podnikateľských odvetví priemyslu v používateľskom výrobnom odvetví. Päť navštívených firiem skutočne predstavuje heterogénnu skupinu, do ktorej patria nielen výrobcovia s prvým použitím, t. j. výrobcovia povrchovo aktívnych látok, ale aj používatelia povrchovo aktívnych látok a ďalší nadväzujúci používatelia.
(109)
Napriek tomu sa vykonala rozsiahlejšia analýza zohľadňujúca všetky informácie, ktoré poskytli spolupracujúci používatelia. Vykonalo sa najmä osobitné posúdenie možného vplyvu antidumpingového cla na výrobcov povrchovo aktívnych látok ako samostatnej skupiny, pretože táto skupina mohla byť potenciálne najviac ovplyvnená uložením opatrení. Ďalšia samostatná analýza sa vykonala pre druhú skupinu používateľov, pozostávajúcu zo všetkých ostatných používateľských spoločností, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní.
(110)
Vykonala sa simulácia posudzujúca možný vplyv priemerného 5 % cla na dovoz FOH na všetkých spolupracujúcich používateľov a potom na dve samostatné skupiny. Výsledok simulácie ukázal, že konečný vplyv tohto priemerného cla na celkové výrobné náklady činnosti, pri ktorej sa používa prešetrovaný výrobok, by bol približne 0,09 % pre všetkých používateľov, pričom vplyv rovnakého cla na nadväzujúci výrobok používajúci príslušný výrobok by bol pre skupinu povrchovo aktívnych látok približne 0,05 % a na druhú skupinu spoločností by bol približne 0,29 %.
(111)
Analýza takisto ukázala, že výrobcovia povrchovo aktívnych látok dosiahli nižšie ziskové rozpätia v odvetví používajúcom prešetrovaný výrobok; táto skupina však dovážala z príslušných krajín len približne 2,6 % ich celkových nákupov prešetrovaného výrobku počas OP. Okrem toho percento činnosti povrchovo aktívnych látok, kde sa používajú FOH, v porovnaní s ich celkovým obratom je približne 24 %. Preto dokonca aj pri použití priemerného 5 % antidumpingového cla je konečný vplyv na výrobné náklady výrobkov, vrátane prešetrovaného výrobku, veľmi obmedzený, a na ich celkovú ziskovosť dokonca zanedbateľný.
(112)
Niektorí výrobcovia povrchovo aktívnych látok však tvrdili, že antidumpingové clo im bude brániť vo voľnom nákupe surovín, čím naruší ich segment trhu.
(113)
Ako sa uvádza v odôvodnení 120 dočasného nariadenia, úroveň antidumpingového cla a možný vplyv na výrobné odvetvie používateľov a na nadväzujúci trh nevytvára vážne prekážky pre dovoz príslušného výrobku. Prešetrovaním sa potvrdilo, že konečné antidumpingové clo nemôže narušiť nadväzujúci trh. Súčasne by nemalo byť ťažké pre výrobcov povrchovo aktívnych látok preniesť tento pomerne nízky nárast nákladov do konečnej ceny svojich výrobkov. Preto sa tvrdenia, že antidumpingové clo by narušilo nadväzujúci trh, zamietajú.
(114)
Po zverejnení konečných zistení niektorí používatelia trvali na tom, že výrobcovia Únie im odmietli dodávať tovar a že existovalo len málo možností dodávok. Ako sa však uvádza v odôvodnení 120 dočasného nariadenia, pomerne nízka úroveň navrhovaných opatrení nevylučuje možnosť dovážať príslušný výrobok. Výrobcovia Únie navyše nevyužívali pri výrobe celú kapacitu počas posudzovaného obdobia. Dovoz je okrem toho možný aj z ostatných tretích krajín, ktorých sa opatrenia netýkajú, a údaje Eurostatu, pokiaľ ide o dovoz FOH zo zvyšku sveta po OP, nasvedčujú tomu, že tento dovoz narastá, čo naznačuje, že údajné riziko nedostatku dodávok je neopodstatnené. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(115)
Určité združenia používateľov, ktoré sa neprihlásili v rámci lehoty stanovenej v bode 5.3 oznámenia o začatí konania, tvrdili, že ich stanoviská, najmä tie, ktoré sa týkajú možného vplyvu opatrení na malé a stredné podniky a na osobitné sektory, neboli v posúdení záujmu Únie zohľadnené. Malo by sa však poznamenať, že všetky pripomienky predložené týmito združeniami sa v tomto prešetrovaní zvážili. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 109, v posúdení záujmu Únie sa zohľadnili všetky informácie poskytnuté spolupracujúcimi používateľmi. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(116)
Niekoľko strán tvrdilo, že trvanie opatrení, ak sa uložia, by malo byť obmedzené na maximálne obdobie dvoch rokov. Podľa základného nariadenia sa konečné antidumpingové opatrenie zvyčajne uloží na obdobie piatich rokov. Keďže žiadna z týchto strán nepreukázala, že obdobie dvoch rokov by bolo dostatočné na prijatie odvetných opatrení proti dumpingu, ktorý spôsobuje ujmu, ako sa požaduje v článku 11 ods. 1 základného nariadenia, nie je dôvod na neuplatnenie štandardného trvania opatrení. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
(117)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu používateľov, potvrdzuje sa, že uloženie konečných opatrení na dovoz príslušného výrobku by bolo v záujme Únie, a odôvodnenia 117 až 121 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
4. Záver o záujme Únie
(118)
Na základe uvedeného sa záver uvedený v odôvodnení 122 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje. Neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu konečného antidumpingového cla na dovoz FOH z príslušných krajín.
G. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
1. Úroveň odstránenia ujmy
(119)
Je potrebné pripomenúť, že ziskové rozpätie použité pri výpočte cieľového zisku v dočasnej etape bolo 7,7 %. Navrhovatelia tvrdili, že cieľový zisk vo výške 15 % by bol primeranejší. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že nepredložili overiteľné dôkazy na podporu tvrdenia, že cieľový zisk je prinízky. Preto sa navrhuje potvrdiť dočasný cieľový zisk 7,7 %, ktorý vychádza zo ziskového rozpätia dosiahnutého za celú činnosť, v ktorej sa používa alkohol, jedného z navrhovateľov v jeho poslednom ziskovom roku predtým, než došlo k prudkému nárastu dumpingového dovozu za nízku cenu.
(120)
Niektoré strany tvrdili, že 7,7 % nebolo realistických a bolo privysokých. Navrhovali použiť na stanovenie úrovne odstránenia ujmy nižšie ziskové rozpätie od 3 % do 5 %. Toto tvrdenie však nebolo odôvodnené žiadnymi dôkazmi preukazujúcimi, že navrhovaný zisk bol zisk, ktorý by mohlo dosiahnuť výrobné odvetvie Únie, ak by nedošlo k dumpingovému dovozu na trh Únie, a teda bolo zamietnuté.
(121)
Niektoré strany tvrdili, že Komisia nesprávne stanovila úroveň odstránenia ujmy na základe rozpätia predaja pod cenu, pričom mala používať rozpätie podhodnotenia. V tomto prípade sa usudzovalo, že rozpätie podhodnotenia nebolo vhodným základom na stanovenie úrovne odstránenia ujmy pre výrobné odvetvie Únie, keďže by neodzrkadľovalo úroveň ceny, ktorá by sa mohla dosiahnuť v prípade, že by nedošlo k dumpingovému dovozu na trh Únie. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.
(122)
Na tomto základe možno dočasné rozpätia ujmy vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, ako sa uvádza v odôvodnení 127 dočasného nariadenia, potvrdiť.
2. Konečné opatrenia
2.1. Forma konečných opatrení
(123)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 79 až 84, niektoré strany medziiným tvrdili, že súčasné opatrenia by sa mali pozastaviť, pretože udalosti po OP, ktoré sa týkali nárastu ceny príslušného výrobku na trhu Únie, boli zjavné, nesporné a pretrvávajúce. Takisto tvrdili, že akékoľvek konečné opatrenia by nemali mať formu cla ad valorem, ale skôr by sa mali uložiť vo forme minimálnej dovoznej ceny.
(124)
Usudzuje sa však, že v tomto konkrétnom prípade okolnosti nie sú také, aby zdôvodňovali uloženie minimálnej dovoznej ceny. Túto formu opatrenia by bolo možné ľahko obísť vzhľadom na povahu príslušného výrobku a zložité podnikové štruktúry príslušných vývozcov.
(125)
Pripúšťa sa však, že existuje určitá citlivosť v súvislosti s cenou na trhu s daným výrobkom, a preto by bolo odôvodnené v prípade možných významných zvýšení cien príslušného výrobku znížiť vplyv konečných opatrení na používateľov Únie na minimum. Z toho dôvodu sa považuje za vhodné zmeniť formu konečných opatrení z cla ad valorem na osobitné clo.
(126)
Predpokladá sa, že táto forma opatrení do určitej miery obmedzí akýkoľvek možný neprimeraný záporný vplyv na používateľov v prípade, že by došlo k významnému a náhlemu zvýšeniu cien. Na druhej strane, ak by sa ceny znížili, osobitné clo by ešte vždy zabezpečovalo dostatočnú ochranu výrobcom Únie. Osobitné clo vychádza z hodnôt CIF vývozov spolupracujúcich spoločností Únie v OP prevedených na eurá s použitím mesačných devízových kurzov a vynásobených najnižším rozpätím dumpingu a ujmy v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(127)
V tejto súvislosti dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že namiesto mesačného devízového kurzu by sa mal použiť priemerný ročný devízový kurz. Treba však pripomenúť, že v súlade so štandardným postupom, akýkoľvek prevod mien v antidumpingových prešetrovaniach sa uskutočňuje pomocou mesačných devízových kurzov. Platí to aj v prípade tohto prešetrovania. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(128)
Navrhovateľ tvrdil, že pri stanovovaní osobitného cla by sa mali použiť súčasné ceny FOH a nie hodnoty CIF počas OP. Malo by sa poznamenať, že osobitné clo sa stanovuje na základe výpočtov týkajúcich sa dumpingu a ujmy v OP. Neboli poskytnuté žiadne podložené tvrdenia v záujme toho, aby sa výpočty osobitného cla v tomto prípade zakladali na období po OP. Tvrdenie sa preto zamietlo.
2.2. Uloženie konečných opatrení
(129)
Po zverejnení dočasných opatrení sa prihlásil potenciálny vyvážajúci výrobca a tvrdil, že sadzba zostatkového cla má byť stanovená na úrovni najvyššieho uloženého cla, a nie najvyššieho dumpingového rozpätia zisteného v súvislosti s Indonéziou. Zostatkové clo je však stanovené na základe zostatkového dumpingu alebo zostatkového rozpätia ujmy s použitím pravidla nižšieho cla. Tvrdenie sa preto zamietlo.
(130)
Na základe uvedených skutočností sa usudzuje, že v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by sa mali uložiť konečné antidumpingové opatrenia na dovoz príslušného výrobku na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla.
(131)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla. Po konečnom zverejnení im bola takisto poskytnutá lehota, počas ktorej mohli predložiť pripomienky. Pripomienky predložené stranami sa posúdili a zistenia sa v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili.
(132)
Navrhuje sa toto konečné antidumpingové clo:
Krajina
Spoločnosť
Konečné osobitné antidumpingové clo (v EUR na tonu čistej hmotnosti)
India
VVF Limited
46,98
všetky ostatné spoločnosti
86,99
Indonézia
P.T. Musim Mas
45,63
Všetky ostatné spoločnosti
80,34
Malajzia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Všetky ostatné spoločnosti
61,01
(133)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda spomenutými špecifickými právnymi subjektmi. Na dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je vyslovene uvedená v tomto nariadení s názvom a adresou, vrátane subjektov prepojených so spoločnosťami, ktoré sú osobitne uvedené, sa tieto sadzby nevzťahujú a na tento dovoz by sa mali vzťahovať colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(134)
Akákoľvek žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (10) a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho predaja či predaja na vývoz spojenej napríklad so zmenou názvu alebo zmenou súvisiacou s výrobnými či predajnými subjektmi. V prípade potreby by sa toto nariadenie potom zodpovedajúcim spôsobom malo zmeniť a doplniť prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne sadzby antidumpingového cla.
3. Záväzky
(135)
Jeden indický, ako aj jeden malajzijský vyvážajúci výrobca spolu so svojím prepojeným dovozcom ponúkli cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia. Obe ponuky záväzkov obsahovali vysoký počet skupín výrobkov (stanovených podľa chemickej špecifikácie) a každá skupina podliehala minimálnej dovoznej cene (MIP), pričom cenové rozdiely medzi skupinami dosahovali až 25 % v prípade malajzijského vývozcu a až 100 % v prípade indického vývozcu. Ceny v rámci jednotlivých skupín sa okrem toho pohybovali až v rozpätí 20 % a predstavovali tak veľmi vysoké riziko krížovej kompenzácie. Treba tiež uviesť, že ponuka indického vývozcu neriešila nestálosť cien príslušného výrobku. Dodatočné riziká krížovej kompenzácie sa zistili v súvislosti s malajzijským vývozcom a jeho prepojeným dovozcom v Únii, ktorý nezískaval príslušný výrobok len od malajzijského vývozcu ale aj od iných dodávateľov. V konečnom dôsledku, pre colné orgány by bolo veľmi ťažké stanoviť chemickú špecifikáciu výrobku bez individuálnej analýzy, čím by sa monitorovanie stalo veľmi zaťažujúcim, ak nie neuskutočniteľným. Ponuky záväzkov sa preto zamietli. Po návrhu zmeniť formu opatrení jeden vyvážajúci výrobca zmenil svoju ponuku záväzku, pričom navrhol priemernú MIP pre všetky skupiny výrobkov a tvrdil, že by už nedošlo k žiadnemu riziku krížovej kompenzácie. Druhý vyvážajúci výrobca iba potvrdil svoju ponuku. Vzhľadom na počet typov výrobkov a cenovú variáciu medzi nimi, MIP by mohla celkovo ohroziť účinnosť opatrení. Okrem toho štruktúra spoločností a ich ponúk, ako bolo opísané, stále predstavuje prekážku, pokiaľ ide o prijatie záväzku. Systém podávania správ a cien navrhnutý jedným z vývozcov nerieši tieto obavy a v každom prípade by bolo monitorovanie veľkou záťažou, ak nie úplne nepraktické. Z tohto dôvodu nie je možné prijať ponuky záväzkov.
4. Výber s konečnou platnosťou dočasného antidumpingového cla
(136)
Vzhľadom na rozsah zistených dumpingových rozpätí a so zreteľom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy získané prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré bolo uložené na základe dočasného nariadenia, s konečnou platnosťou vyberali v rozsahu konečného cla uloženého týmto nariadením. Ak je konečné clo nižšie ako dočasné clo, dočasne zabezpečené sumy nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľnia,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz nasýtených mastných alkoholov s dĺžkou uhlíkového reťazca C8, C10, C12, C14, C16 alebo C18 (okrem rozvetvených izomérov) vrátane jednoduchých nasýtených mastných alkoholov (známych aj ako „čisté frakcie“) a zmesí obsahujúcich prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (všeobecne kategorizované ako C8-C10), zmesí obsahujúcich prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (všeobecne kategorizované ako C12-C14) a zmesí obsahujúcich prevažne kombináciu dĺžok uhlíkového reťazca C16-C18 v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091) s pôvodom v Indii, Indonézii a Malajzii.
2. Sadzba konečného antidumpingového cla je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Konečné antidumpingové clo (v EUR na tonu čistej hmotnosti)
Doplnkový kód TARIC
India
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Všetky ostatné spoločnosti
86,99
B999
Indonézia
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Všetky ostatné spoločnosti
80,34
B999
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Pelabuhan Klang, Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Všetky ostatné spoločnosti
61,01
B999
3. V prípadoch, keď sa tovar poškodí pred prepustením do voľného obehu a cena skutočne zaplatená alebo cena, ktorá sa má skutočne zaplatiť, sa preto pomerne rozdelí na účely stanovenia colnej hodnoty v súlade s článkom 145 nariadenia Rady (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (11), výška antidumpingového cla vypočítaná zo súm uvedených v predchádzajúcom texte sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernému rozdeleniu ceny skutočne zaplatenej alebo ceny, ktorá sa má skutočne zaplatiť.
4. Ak nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia (EÚ) č. 446/2011 sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec sadzby konečného antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 8. novembra 2011