РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 април 2012 година
за удължаване на срока, посочен в член 114, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на нотифицираните от Кралство Швеция на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС национални разпоредби относно максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете
(нотифицирано под номер C(2012) 2461)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/230/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 17 октомври 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията в съответствие с член 114, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), че възнамерява да въведе национални разпоредби за намаляване на допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове до не повече от 46 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 20 mg Cd/kg P2O5). Посочените мерки се явяват дерогация от Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1) и с тях максималното ниво от 100 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 44 mg Cd/kg P2O5) ще бъде намалено, за което вече е дадена дерогация на Кралство Швеция.
1. Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС
(2)
Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС предвижда:
„5. […] ако след приемането от Европейския парламент и Съвета, от Съвета или от Комисията на мярка за хармонизиране държава членка счете за необходимо да въведе национални разпоредби, основаващи се на нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на тази държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, тя уведомява Комисията за предприетите мерки и за основанията за тяхното приемане.
6. В срок от шест месеца след уведомяванията […] Комисията одобрява или отхвърля въпросните национални разпоредби, след като установи дали те представляват или не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на търговията между държавите членки и дали препятстват или не препятстват функционирането на вътрешния пазар.
При липса на решение на Комисията в този срок националните разпоредби, посочени в параграфи […] и 5, се считат за одобрени.
Когато това е оправдано поради сложността на въпроса и при липса на опасност за човешкото здраве, Комисията може да уведоми заинтересованата държава членка, че срокът, посочен в настоящия параграф, може да бъде продължен за нов период от шест месеца.“
2. Законодателство на ЕС
(3)
Директива 76/116/ЕИО на Съвета от 18 декември 1975 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки относно торовете (2) определя изискванията, на които трябва да отговарят торовете, за да бъдат пускани на пазара с обозначението „ЕО тор“.
(4)
В приложение I към Директива 76/116/ЕИО са определени видовете означения и съответстващите им изисквания, т.е. изисквания по отношение на състава, на които трябва да отговаря всеки един тор, за да може да бъде обозначен като „ЕО тор“. Означенията на видовете в този списък са групирани в категории в зависимост от съдържанието на първични хранителни елементи, т.е. елементите азот, фосфор и калий.
(5)
В съответствие с член 7 от Директива 76/116/ЕИО (3) на държавите членки не се позволява да забраняват, ограничават или възпрепятстват пускането на пазара на торове, маркирани като „ЕО тор“, които съответстват на изискванията на посочената директива, на основание състав, идентификация, етикетиране и пакетиране.
(6)
С Решение 2002/399/ЕО на Комисията от 24 май 2002 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (4) беше предоставена дерогация от Директива 76/116/ЕИО, като се одобряват шведските разпоредби, с които се забранява пускането на шведския пазар на торове, съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор. Тази дерогация се прилагаше до 31 декември 2005 г.
(7)
Директива 76/116/ЕИО беше заменена от Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете.
(8)
Член 35, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 гласи, че дерогациите от член 7 от Директива 76/116/ЕИО, които са предоставени от Комисията по предишния член 95, параграф 6 от Договора за ЕО, се тълкуват като дерогации от член 5 от посочения регламент и продължават да пораждат правно действие независимо от влизането в сила на регламента.
(9)
В съображение 15 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се съобщава, че Комисията ще се заеме с проблема за неумишленото съдържание на кадмий в минералните торове и, когато е целесъобразно, ще изготви предложение за регламент, което ще представи на Европейския парламент и на Съвета. Комисията извърши голяма по обем подготвителна работа, но поради сложността на различните фактори, които трябва да бъдат отчетени, все още не е приела такова предложение.
(10)
Тъй като шведската дерогация е предоставена само до 31 декември 2005 г., Швеция поиска през юни 2005 г. удължаване на съществуващата дерогация. С Решение 2006/347/ЕО на Комисията от 3 януари 2006 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (5) на шведските органи се разрешава да запазят националните мерки до прилагането на хармонизирани мерки за кадмия в торовете на равнището на ЕС.
3. Национални разпоредби
(11)
Наредбата за химичните продукти (забрани за боравене, внос и износ) (1998:944) (6) съдържа разпоредби, отнасящи се, inter alia, до максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете, включително означените като ЕО торове. В член 3, параграф 1 е предвидено, че торовете, попадащи в митнически тарифни номера 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 и 31.05 и съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор, не могат да се предлагат за продажба или да се превозват.
(12)
Предвидените национални мерки, нотифицирани в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, биха намалили допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове от сегашното му максимално равнище от 100 грама кадмий на тон фосфор на 46 грама кадмий на тон фосфор (46 mg Cd/kg P, еквивалентни на 20 mg Cd/kg P2O5).
II. ПРОЦЕДУРА
(13)
С писмо от 17 май 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията, че на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС отправя искане за получаване на одобрение за въвеждането на национални разпоредби за намаляване на разрешеното съдържание на кадмий във фосфатните торове до максимална концентрация от 46 грама на тон фосфор. По този начин шведските органи отправят искане за намаляване на съдържанието на кадмий, разрешено с дерогацията, дадена с Решение 2006/347/ЕО.
(14)
С писмо от 17 октомври 2011 г. шведските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията, и по-специално текста на действащото национално законодателство, в който са отразени измененията, направени с наредби 2008:255 и 2009:654 (7).
(15)
С писмо от 14 ноември 2011 г. Комисията информира шведските органи, че шестмесечният срок, в който трябва да разгледа въпроса в съответствие с член 114, параграф 6, е започнал да тече на 18 октомври 2011 г.
(16)
С писмо от 17 октомври 2011 г. Комисията уведоми останалите държави членки за отправеното от Швеция искане. Комисията публикува и известие относно искането в Официален вестник на Европейския съюз (8), за да информира останалите заинтересовани страни за националните мерки, които Швеция възнамерява да въведе, както и за основанията, които посочва за тяхното въвеждане. В отговор на това Латвия подкрепи шведското искане. Комисията не получи други коментари.
III. ОЦЕНКА
1. Проверка за допустимост
(17)
Член 114, параграф 5 от ДФЕС се отнася до случаите, в които се нотифицират национални разпоредби във връзка с дадена мярка на ЕС за хармонизиране, когато се предвижда тези национални разпоредби да бъдат въведени след приемането и привеждането в действие на съответната мярка за хармонизиране и новите национални мерки биха били несъвместими с мярката на ЕС за хармонизиране. Националните разпоредби са нотифицирани във връзка с Регламент (ЕО) № 2003/2003, който беше приет на основание предишния член 95 от Договора за ЕО и в който са определени хармонизирани правила относно състава, идентифицирането, етикетирането и опаковането на ЕО торовете. В съответствие с член 5 от посочения регламент на държавите членки не се позволява да въвеждат пречки пред свободното движение на торове на нито едно от посочените основания.
(18)
Освен това съгласно член 114, параграф 5 от ДФЕС е необходимо в основата на уведомяването за планираните национални мерки да стоят нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на нотифициращата държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, и то да се придружава от описание на основанията за въвеждането на планираните национални мерки.
(19)
В подкрепа на искането за по-ниска пределна стойност за кадмий във фосфатните торове шведските органи представиха национална оценка на риска и няколко разработки. При тази оценка е взета предвид общата оценка на ЕС на риска от кадмий и кадмиев оксид, направена през 2007 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (9), както и научното становище на Европейския орган за безопасност на храните относно съдържанието на кадмий в храните (10) и стари и нови данни, отнасящи се до оценката на риска за здравето на човека и за околната среда от кадмия в торовете в Швеция. Направената от Швеция оценка на риска е публикувана в Интернет (11).
(20)
Според шведските органи новата оценка на риска показва, че е необходимо да се намали експозицията на кадмий с цел дългосрочно опазване на здравето на населението на Швеция. Експозицията зависи от количеството на погълнатия чрез храната кадмий, основно от растения, и поради това е необходимо да се намали рискът от високи нива на кадмий в земеделските култури. Обработваемите почви в Швеция като цяло са по-киселинни от тези в Централна Европа и поради това специфично положение кадмият е по-лесноусвоим за растенията.
(21)
Освен това намаляването на националната пределна стойност от 100 на 46 грама кадмий на тон фосфор представлява мярка, целяща да намали натрупването на кадмий в почвите, както и риска за водните организми, обитаващи изключително меки води, каквито се срещат в Швеция.
(22)
В светлината на гореизложеното Комисията счита, че подаденото от Кралство Швеция заявление за получаване на одобрение за намаляване на съдържанието на кадмий в торовете до максимално ниво от 46 грама кадмий на тон фосфор е допустимо.
2. Прибягване до член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС
2.1. Обосновка въз основа на сложността на въпроса
(23)
С цел да подкрепи искането си Швеция е провела нова оценка на риска, която е завършена през януари 2011 г. и в която се сравняват предполагаемите недействащи концентрации (PNEC) за организми, които са представителни за различните компоненти на околната среда, с концентрациите на кадмий в околната среда в Швеция. В уведомлението се прави позоваване и на няколко разработки, предоставени в рамките на предишни искания, подадени до Комисията в съответствие с член 114, параграф 4 от Договора, както и на оценката на ЕС за риска от кадмий и кадмиев оксид.
(24)
PNEC за сладки води зависи от твърдостта на водата. Тъй като в Швеция има изключително меки сладки води, се очаква, че до токсичност за водните организми ще се стига при по-ниска концентрация на кадмий в сравнение с други части на Европа. Поради това шведските органи считат, че е вероятно водните организми във водите в Швеция да са като цяло по-чувствителни към допълнителния кадмий в сравнение с тези от водите в Централна и Южна Европа.
(25)
Резултатите от мониторинговите програми за повърхностните води в Швеция през 2006 и 2009 г. сочат, че около 1 % от езерата и 7 % от крайбрежните води имат съдържание на кадмий, по-високо от стойностите на PNEC. В проведен през 2008 г. преглед се заключава, че мерките за намаляване на емисиите са довели при повечето метали до значително по-ниски концентрации във водните организми, но положението по отношение на кадмия е по-неясно. Наблюдаваната през последните години тенденция към засилено въздействие върху имунната система на рибите (шарен ликод) изглежда има връзка с увеличените концентрации на кадмий в рибите. През 2011 г. е изготвен нов доклад с цел описание на бъдещите тенденции във връзка с кадмия в обработваемите земи и земеделските култури и оценка на концентрациите за следващите 100 години, като резултатите са използвани за моделиране на най-неблагоприятния сценарий за оценка на риска за водните организми, обитаващи води в близост до терени, на които са използвани торове, през следващите 100 години.
(26)
В своята оценка шведските органи заключават, че в по-дългосрочен план е възможно да съществува увеличен риск за водните организми, обитаващи изключително меки води (с твърдост под 5 mg CaCO3/l). До това положение обаче е вероятно да се стигне само при малките поточета, при които има слабо разреждане на отточната вода от обработваемата земя. Шведските органи не са установили други рискове за околната среда вследствие на използването на кадмий в торовете.
(27)
С оглед на сложността на отношенията при преноса на кадмий чрез фосфатни торове, възможното му натрупване и рисковете за околната среда, както вече беше показано по време на оценката на сходни искания за дерогации от Австрия, Финландия и Чешката република, както и при предишни искания на Швеция, Комисията поиска от Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) становище относно цялостното качество на шведската оценка на риска, евентуалните ѝ по-съществени недостатъци, уместността на проучваните сценарии и на направените допускания, както и относно надеждността и валидността на заключенията относно установените рискове за околната среда.
(28)
НКРЗОС прие своето становище на 27 февруари 2012 г. (12) НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество, проучените сценарии като цяло са уместни, а повечето от използваните в тях стойности на параметри са приемливи. НКРЗОС обаче счита, че някои изявления и/или допускания в доклада не са подплатени с достатъчно доказателства. Например при констатациите, представени в мониторинговите проучвания на рибите, се приема наличието на причинно-следствена връзка, която не е доказана. Друг пример е важното (ключово за оценката на риска) допускане на коефициент на разреждане ½, който се използва за изчисляване на концентрацията на кадмий в повърхностните води на потоците. Не са представени научни доказателства или обосновка в подкрепа на такава стойност на коефициента. НКРЗОС отбелязва също така, че при някои сценарии са използвани най-лошите възможни условия. Например при изчисленията за прилагане на фосфати върху земеделските земи се използва ниво на прилагане, което в действителност е характерно за по-малко от 25 % от почвите в Швеция. Изчисленията за концентрацията в повърхностните води на потоците след оттичане изглеждат проблемни, а предложените нива не отговарят на измерените концентрации, посочени на други места в доклада. Използваните в шведската оценка на риска PNEC са предложените в доклада на ЕС за оценката на риска от кадмий и поради това могат да бъдат подкрепени от НКРЗОС. Поради това представените съотношения за охарактеризиране на риска (СОР) зависят само от оценката на експозицията, т.е. от прогнозните концентрации на кадмия в повърхностните води в Швеция. Последните зависят от коефициента на разреждане почва/поток, за който не са посочени доказателства. НКРЗОС изразява несъгласие също така с допускането, че няма адсорбция на кадмия в почвата. Такава ситуация възниква, само ако почвата е вече силно замърсена, като нетна адсорбция не възниква в състояние на равновесие, а случаят в Швеция не е такъв. В шведския доклад се допуска също така, че няма адсорбция на кадмия в почвата на дълбочина над 30 cm, а случаят отново не е такъв. Поради това НКРЗОС не подкрепя резултатите, представени от шведските органи за потоците, които са единственият компонент на околната среда, за който шведските органи са установили наличие на рискове.
(29)
Въпреки това НКРЗОС припомня по-раншната оценка на CSTEE от 2002 г., в която се прави прогнозата, че се очаква концентрациите на кадмия в почвата да не се увеличат в повечето европейски почви при граница от 46 mg Cd/kg P. НКРЗОС потвърждава, че тази оценка все още е защитима, включително за шведските земеделски почви, и отбелязва, че калкулацията е на база принципа за запазване на текущото положение, а не въз основа на оценка на риска, като проведената от шведските органи с оглед на сегашните им мотиви.
(30)
Въпреки че в становището си от 27 февруари 2012 г. НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество и съдържа нови и имащи отношение данни, продължава да съществува известна несигурност относно някои ключови допускания, използвани от шведските органи за заключението им, че съществува риск за водните организми в малките потоци в Швеция. В това отношение е необходимо допълнително изясняване на информацията от страна на шведските органи, за да може Комисията да заеме окончателната си позиция.
2.2. Липса на опасност за човешкото здраве
(31)
В своята обосновка шведските органи са установили рискове за чувствителните групи от населението (диабетици и страдащи от остеопороза и недостиг на желязо). Тези рискове се причиняват от дългосрочна експозиция на кадмий чрез хранителния режим. Поради това няма опасност за здравето на човека, която да е свързана с евентуално решение за удължаване на оценката на положението в Швеция с допълнителен срок от шест месеца. Допълнителният срок ще даде възможност на Комисията да вземе предвид допълнителните пояснения, които ще бъдат предоставени от шведските органи, при взимане на окончателното си решение.
(32)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че условията, определени в член 114, параграф 6, трета алинея, са спазени, за да може да прибегне до възможността за удължаване на шестмесечния срок, в рамките на който трябва да одобри или отхвърли националните разпоредби, нотифицирани от Швеция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(33)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че искането на Кралство Швеция за въвеждане на национални разпоредби по дерогация от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2003/2003 е допустимо.
(34)
С оглед на сложността на въпроса и при липсата на доказателства, свидетелстващи за опасност за човешкото здраве, произтичаща от приемането на настоящото решение, Комисията обаче счита, че е оправдано да удължи срока, посочен в член 114, параграф 6, първа алинея от ДФЕС, с допълнителен период, изтичащ на 18 октомври 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
На основание член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС срокът за одобряване или отхвърляне на планираните национални разпоредби относно кадмия в торовете, нотифицирани от Кралство Швеция на 17 октомври 2011 г. в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, се удължава до 18 октомври 2012 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 18 април 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 18. apríla 2012,
ktorým sa predlžuje obdobie uvedené v článku 114 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o vnútroštátnych ustanoveniach týkajúcich sa maximálne prípustného obsahu kadmia v hnojivách oznámených Švédskym kráľovstvom podľa článku 114 ods. 5 ZFEÚ
[oznámené pod číslom C(2012) 2461]
(Iba švédske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/230/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 ods. 6,
keďže:
I. SKUTOČNOSTI
(1)
Dňa 17. októbra 2011 oznámilo Švédske kráľovstvo Komisii podľa článku 114 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) svoj úmysel zaviesť vnútroštátne ustanovenia na zníženie obsahu kadmia prípustného vo fosforečných hnojivách na maximálnu úroveň 46 gramov kadmia na tonu fosforu (čo zodpovedá 20 mg Cd/kg P2O5). Uvedené opatrenia by sa odchyľovali od nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 z 13. októbra 2003 o hnojivách (1) a znížili by maximálnu úroveň 100 gramov kadmia na tonu fosforu (čo zodpovedá 44 mg Cd/kg P2O5), pre ktorú už Švédskemu kráľovstvu bola výnimka udelená.
1. Článok 114 ods. 5 a 6 ZFEÚ
(2)
V článku 114 ods. 5 a 6 ZFEÚ sa stanovuje:
„5. [… A]k po prijatí harmonizačného opatrenia Európskym parlamentom a Radou, Radou alebo Komisiou považuje členský štát za nevyhnutné zaviesť na základe svojich špecifických problémov nové vnútroštátne ustanovenia vychádzajúce z nových vedeckých poznatkov na ochranu životného alebo pracovného prostredia, upovedomí o plánovaných ustanoveniach Komisiu a uvedie dôvody ich zavedenia.
6. Komisia do šiestich mesiacov od tohto oznámenia dané vnútroštátne ustanovenia schváli alebo zamietne na základe overenia, že neslúžia svojvoľnej diskriminácii alebo skrytému obmedzovaniu obchodu medzi členskými štátmi a nebránia fungovaniu vnútorného trhu.
Ak Komisia v tejto lehote nerozhodne, vnútroštátne ustanovenia uvedené v odsekoch […] 5 sa považujú za schválené.
V prípadoch opodstatnených komplexnosťou záležitosti a za predpokladu, že sa tým neohrozí ľudské zdravie, môže Komisia upovedomiť príslušný členský štát o prípadnom predĺžení lehoty uvedenej v tomto odseku najviac o ďalších šesť mesiacov.“
2. Právne predpisy EÚ
(3)
V smernici Rady 76/116/EHS z 18. decembra 1975 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o hnojivách (2) sa stanovujú požiadavky, ktoré musia hnojivá spĺňať, aby boli uvedené na trh s označením „hnojivo ES“.
(4)
V prílohe I k smernici 76/116/EHS sa stanovuje typové označenie a príslušné požiadavky, napr. pokiaľ ide o zloženie hnojiva, ktoré musí spĺňať každé hnojivo na to, aby sa mohlo označiť ako „hnojivo ES“. Typové označenia v tomto zozname boli rozdelené do kategórií v závislosti od obsahu primárnych živín, t. j. dusíka, fosforu a draslíka.
(5)
Podľa článku 7 smernice 76/116/EHS (3) nemohli členské štáty zakazovať ani obmedzovať predaj hnojív nesúcich označenie „hnojivo ES“, ktoré spĺňajú ustanovenia danej smernice, ani nemôžu klásť prekážky ich predaju z dôvodov zloženia, označenia, etiketovania alebo balenia hnojív.
(6)
Komisia svojím rozhodnutím 2002/399/ES z 24. mája 2002 o vnútroštátnych ustanoveniach oznámených Švédskym kráľovstvom podľa článku 95 ods. 4 Zmluvy o ES týkajúcich sa maximálne prípustného obsahu kadmia v hnojivách (4), udelila výnimku zo smernice 76/116/EHS a schválila švédske ustanovenia, ktorými sa zakazuje uvádzať na trh hnojivá obsahujúce viac než 100 gramov kadmia na tonu fosforu. Táto výnimka platila do 31. decembra 2005.
(7)
Smernica 76/116/EHS bola nahradená nariadením (ES) č. 2003/2003 o hnojivách.
(8)
V článku 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2003/2003 sa uvádza, že výnimky z článku 7 smernice 76/116/EHS, ktoré Komisia udelila podľa bývalého článku 95 ods. 6 Zmluvy o ES, sa chápu ako výnimky z článku 5 uvedeného nariadenia a sú naďalej platné bez ohľadu na nadobudnutie účinnosti nariadenia.
(9)
V odôvodnení 15 nariadenia (ES) č. 2003/2003 sa uvádza, že Komisia bude riešiť otázku neúmyselného znečistenia minerálnych hnojív kadmiom a tam, kde to bude primerané, navrhne nariadenie a predloží ho Európskemu parlamentu a Rade. Komisia uskutočnila rozsiahlu prípravnú činnosť, ale z dôvodu komplexnosti rôznych faktorov, ktoré treba zohľadniť, zatiaľ neprijala žiadny návrh.
(10)
Keďže švédska výnimka bola udelená len do 31. decembra 2005, Švédsko v júni 2005 požiadalo o predĺženie existujúcej výnimky. Rozhodnutie Komisie 2006/347/ES z 3. januára 2006 o vnútroštátnych ustanoveniach oznámených Švédskou republikou podľa článku 95 ods. 4 Zmluvy o ES týkajúcich sa maximálne prípustného obsahu kadmia v hnojivách (5) umožňuje švédskym orgánom zachovať vnútroštátne opatrenia, kým sa nebudú na úrovni EÚ uplatňovať harmonizované opatrenia týkajúce sa kadmia v hnojivách.
3. Vnútroštátne ustanovenia
(11)
„Nariadenie o chemických produktoch (manipulácia, dovozné a vývozné zákazy)“ (1998:944) (6) obsahuje ustanovenia, v ktorých sa okrem iného ustanovuje maximálne prípustný obsah kadmia v hnojivách vrátane hnojív s označením ES. V oddiele 3 odseku 1 sa stanovuje, že hnojivá uvedené v colných sadzobníkoch pod číslami 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05, ktoré obsahujú viac než 100 gramov kadmia na tonu fosforu, sa nemôžu ponúkať na predaj alebo premiestňovať.
(12)
Plánovaným vnútroštátnym opatrením oznámeným podľa článku 114 ods. 5 ZFEÚ by sa znížil obsah kadmia prípustného vo fosforečných hnojivách zo súčasnej maximálnej úrovne 100 gramov kadmia na tonu fosforu na úroveň 46 gramov kadmia na tonu fosforu (46 mg Cd/kg P, čo zodpovedá 20 mg Cd/kg P2O5).
II. POSTUP
(13)
Listom zo 17. mája 2011 Švédske kráľovstvo oznámilo Komisii, že podľa článku 114 ods. 5 ZFEÚ žiada o povolenie zaviesť vnútroštátne ustanovenia na zníženie obsahu kadmia prípustného vo fosforečných hnojivách na maximálnu koncentráciu 46 gramov na tonu fosforu. Švédske orgány preto žiadajú o zníženie obsahu kadmia povoleného na základe výnimky udelenej rozhodnutím 2006/347/ES.
(14)
Listom zo 17. októbra 2011 švédske orgány zaslali Komisii dodatočné informácie týkajúce sa znenia platných vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré obsahujú zmeny a doplnenia zavedené nariadeniami 2008:255 a 2009:654 (7).
(15)
Listom zo 14. novembra 2011 Komisia informovala švédske orgány, že šesťmesačná lehota na preskúmanie podľa článku 114 ods. 6 sa začala 18. októbra 2011.
(16)
Listom zo 17. októbra 2011 Komisia informovala ostatné členské štáty o žiadosti, ktorú jej zaslalo Švédsko. Komisia uverejnila aj oznámenie týkajúce sa žiadosti v Úradnom vestníku Európskej únie (8) s cieľom informovať ostatné zainteresované strany o vnútroštátnych opatreniach, ktoré má Švédsko v úmysle zaviesť, ako aj o dôvodoch, na ktoré sa v tejto súvislosti odvoláva. Žiadosť Švédska vo svojej reakcii podporilo Lotyšsko. Komisia nedostala žiadne ďalšie pripomienky.
III. POSÚDENIE
1. Posúdenie prípustnosti
(17)
Článok 114 ods. 5 ZFEÚ sa vzťahuje na prípady, v ktorých sa vnútroštátne ustanovenia oznamujú v súvislosti s harmonizačným opatrením EÚ a v ktorých sa vnútroštátne opatrenia majú zaviesť po prijatí a presadzovaní harmonizačného opatrenia a nové vnútroštátne opatrenie by nebolo v súlade s harmonizačným opatrením EÚ. Vnútroštátne ustanovenia boli oznámené v súvislosti s nariadením (ES) č. 2003/2003, ktoré bolo prijaté na základe bývalého článku 95 Zmluvy o ES a ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá týkajúce sa zloženia, identifikácie, označenia a balenia hnojív ES. Podľa článku 5 uvedeného nariadenia členské štáty nesmú zo žiadneho z uvedených dôvodov brániť voľnému pohybu hnojív.
(18)
Okrem toho sa v článku 114 ods. 5 ZFEÚ vyžaduje, aby oznámenie o plánovaných vnútroštátnych opatreniach vychádzalo z nových vedeckých dôkazov v súvislosti s ochranou životného alebo pracovného prostredia na základe špecifických problémov oznamujúceho členského štátu, ktoré vznikli po prijatí harmonizačného opatrenia, a musí ho sprevádzať opis dôvodov zavedenia plánovaných vnútroštátnych opatrení.
(19)
S cieľom podporiť žiadosť o nižšiu hraničnú hodnotu pre obsah kadmia vo fosforečných hnojivách švédske orgány predložili vnútroštátne hodnotenie rizika a niekoľko štúdií. Toto hodnotenie zohľadňuje všeobecné hodnotenie rizika v EÚ v súvislosti s kadmiom a oxidom kademnatým, ktoré bolo vypracované v roku 2007 v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 793/93 (9), ako aj vedecké stanovisko o kadmiu v potravinách (10), ktoré vypracoval Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, ako aj staré a nové údaje týkajúce sa hodnotenia rizika, ktoré pre ľudské zdravie a životné prostredie predstavuje kadmium v hnojivách vo Švédsku. Švédske hodnotenie rizika je uverejnené na internete (11).
(20)
Podľa švédskych orgánov nové hodnotenie rizika poukazuje na potrebu dlhodobo znížiť expozíciu kadmiu v záujme ochrany zdravia obyvateľov Švédska. Keďže expozícia závisí od prijímania kadmia z potravín najmä rastlinného pôvodu, je nevyhnutné znížiť riziko spojené s vysokým obsahom kadmia v poľnohospodárskych plodinách. Orná pôda je vo všeobecnosti vo Švédsku kyslejšia ako v strednej Európe a táto osobitná situácia spôsobuje, že kadmium sa do rastlín dostáva ľahšie.
(21)
Okrem toho zníženie vnútroštátnej hraničnej hodnoty zo 100 gramov kadmia na tonu fosforu na 46 gramov kadmia na tonu fosforu predstavuje opatrenie na zníženie akumulácie kadmia v pôde a aj rizík pre vodné organizmy žijúce vo veľmi mäkkej vode, ktorá sa vyskytuje vo Švédsku.
(22)
Vzhľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že žiadosť, ktorú predložilo Švédske kráľovstvo s cieľom dostať povolenie na zníženie hraničnej hodnoty pre obsah kadmia v hnojivách na maximálnu úroveň 46 gramov kadmia na tonu fosforu, je prijateľná.
2. Odvolanie sa na článok 114 ods. 6 tretí pododsek ZFEÚ
2.1. Odôvodnenie na základe zložitosti záležitosti
(23)
Na podporu svojej žiadosti Švédsko vypracovalo nové hodnotenie rizika, ktoré bolo dokončené v januári 2011, a v ktorom porovnáva predpokladané koncentrácie, pri ktorých nedochádza k žiadnym účinkom (PNEC - predicted no effect concentrations) pre organizmy, ktoré sú reprezentatívne pre rôzne zložky životného prostredia, s koncentráciami kadmia vo švédskom životnom prostredí. V jeho oznámení sa odkazuje aj na určité štúdie, ktoré boli predložené v súvislosti s predchádzajúcimi žiadosťami predloženými Komisii v súlade s článkom 114 ods. 4 zmluvy, a na hodnotenie rizika v EÚ v súvislosti s kadmiom a oxidom kademnatým.
(24)
Hodnoty PNEC v prípade sladkej vody závisia od tvrdosti. Keďže vo Švédsku je sladká voda veľmi mäkká, predpokladá sa, že pre vodné organizmy môže byť toxická nižšia koncentrácia kadmia než v iných častiach Európy. Podľa názoru švédskych orgánov je preto pravdepodobné, že vodné organizmy vo švédskom vodnom prostredí sú vo všeobecnosti citlivejšie na vyšší obsah kadmia v porovnaní s vodným prostredím v strednej a východnej Európe.
(25)
Z výsledkov monitorovacích programov vo švédskych povrchových vodách v rokoch 2006 a 2009 vyplýva, že približne 1 % jazier a 7 % pobrežných vôd vykazuje koncentrácie kadmia, ktoré sú vyššie než hodnoty PNEC. Z preskúmania uskutočneného v roku 2008 vyplynul záver, že opatrenia na zníženie emisií v prípade väčšiny kovov viedli k výraznému zníženiu koncentrácií vo vodných organizmoch, ale v prípade kadmia je situácia menej jednoznačná. Zdá sa, že zvyšujúce sa účinky na imunitný systém rýb (druhu Lycodes esmarkii) v posledných rokoch súvisia so zvyšujúcimi sa koncentráciami kadmia v rybách. V roku 2011 bola vypracovaná ďalšia správa s cieľom opísať budúci vývoj hodnôt kadmia v ornej pôde a v poľnohospodárskych plodinách, aby sa mohli odhadnúť koncentrácie za 100 rokov, a výsledky sa použili na vypracovanie scenára najhoršej možnej situácie, aby sa mohlo na 100 rokov vopred odhadnúť riziko pre vodné organizmy žijúce vo vodách blízko hnojených polí.
(26)
Švédske orgány dospeli vo svojom hodnotení k záveru, že v dlhodobom horizonte môže pre vodné organizmy žijúce vo veľmi mäkkej vode (s tvrdosťou nižšou ako 5 mg CaCO3/l) existovať zvýšené riziko. Je to však pravdepodobné len v malých potokoch, v ktorých je drenážna voda z poľnohospodárskej pôdy menej zriedená. Švédske orgány nezistili žiadne ďalšie riziká pre životné prostredie vyplývajúce z používania kadmia v hnojivách.
(27)
Vzhľadom na komplexnosť vzťahu medzi kontamináciou kadmiom prostredníctvom fosforečných hnojív, možnou akumuláciou a rizikami pre životné prostredie, ako sa už ukázalo pri hodnotení podobných žiadostí o výnimku z Rakúska, Fínska a Českej republiky, ako aj skorších žiadostí zo Švédska, Komisia požiadala Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká (SCHER - Scientific Committee on Health and Environmental Risks) o stanovisko týkajúce sa celkovej kvality švédskeho hodnotenie rizika, prípadných väčších nedostatkov, vhodnosti scenárov, ktoré sa skúmajú, a predpokladov, z ktorých sa vychádza, ako aj spoľahlivosti a platnosti záverov týkajúcich sa zistených rizík pre životné prostredie.
(28)
SCHER zaujal svoje stanovisko 27. februára 2012 (12). SCHER dospel k záveru, že správa o hodnotení rizika, ktorú vypracovali švédske orgány, má vysokú vedeckú kvalitu, a že skúmané scenáre sú vo všeobecnosti vhodné a väčšina hodnôt parametrov použitých v scenároch je prijateľná. SCHER sa však domnieva, že viaceré tvrdenia a (alebo) predpoklady v správe nie sú podporené dostatočnými dôkazmi. Napríklad pozorovania zo štúdií o monitorovaní rýb predpokladajú vzťah medzi príčinami a dôsledkami, ktorý sa nedokázal. Ďalším príkladom je dôležitý (pre hodnotenie rizika kľúčový) predpoklad týkajúci sa riedenia v pomere 1/2 pre výpočet koncentrácie kadmia v povrchových vodách potokov. Tento pomer nie je podporený žiadnym vedeckým dôkazom ani odôvodnením. SCHER okrem toho poznamenáva, že v prípade niektorých scenárov boli použité najhoršie možné podmienky. Napríklad pri výpočtoch týkajúcich sa používania fosfátov na poľnohospodárskych pôdach sa používajú aplikačné dávky, ktoré v skutočnosti platia pre menej ako 25 % švédskych pôd. Zdá sa, že výpočty týkajúce sa koncentrácií povrchových vôd potokov po drenáži sú problematické a navrhované úrovne nezodpovedajú nameraným koncentráciám uvedeným inde v správe. Hodnoty PNEC použité vo švédskom hodnotení rizika zodpovedajú hodnotám navrhnutým v správe EÚ o hodnotení rizika týkajúceho sa kadmia a ako také ich môže SCHER podporiť. Predložené rizikové kvocienty teda závisia výlučne od posúdenia expozície, t. j. od predpokladaných koncentrácií kadmia vo švédskych povrchových vodách. Uvedené koncentrácie závisia od - neodôvodneného - pomeru zriedenia v pôde/potoku. SCHER nesúhlasí ani s predpokladom, že pôda neadsorbuje kadmium. To sa stáva len vtedy, ak je už pôda silno kontaminovaná a v stabilnom stave nedochádza k čistej adsorbcii, čo nie je prípad Švédska. Vo švédskej správe sa okrem toho predpokladá, že k adsorpcii kadmia v pôde nedochádza v hĺbke viac ako 30 cm, čo tiež nie je pravda. Preto SCHER nepodporuje výsledky predložené švédskymi orgánmi, pokiaľ ide o potoky, čo je jediná zložka životného prostredia, v prípade ktorej švédske orgány zistili riziká.
(29)
SCHER však upozorňuje na predchádzajúce hodnotenie Vedeckého výboru pre toxikológiu, ekotoxikológiu a životné prostredie (CSTEE - Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment) z roku 2002, podľa ktorého sa koncentrácie kadmia vo väčšine európskych pôd nemajú zvýšiť nad hranicu 46 mg Cd/kg P. SCHER potvrdzuje, že tento odhad je stále obhájiteľný aj v prípade švédskych poľnohospodárskych pôd, a poznamenáva, že pri odvodzovaní sa vychádzalo zo zásady zachovania súčasného stavu, a nie z hodnotenia rizika, ktoré uskutočnili švédske orgány v ich predloženom odôvodnení.
(30)
Hoci sa SCHER vo svojom stanovisku z 27. februára 2012 domnieva, že správa o hodnotení rizika, ktorú vypracovali švédske orgány, má vysokú vedeckú kvalitu a obsahuje nové a relevantné údaje, pretrvávajú niektoré nejasnosti týkajúce sa určitých kľúčových predpokladov švédskych orgánov, na základe ktorých dospeli k záveru, že existuje riziko pre vodné organizmy v malých potokoch vo Švédsku. Na to, aby Komisia mohla zaujať konečné stanovisko, bude potrebné ďalšie objasnenie zo strany švédskych orgánov.
2.2. Neexistencia nebezpečenstva pre ľudské zdravie
(31)
Vo svojom odôvodnení švédske orgány uviedli riziká pre citlivé skupiny obyvateľov (diabetici, osoby s osteoporózou alebo nedostatkom železa). Tieto riziká vznikajú v dôsledku dlhodobej expozície kadmiu prostredníctvom stravy. Z toho dôvodu sa s rozhodnutím predĺžiť posudzovanie situácie o ďalších šesť mesiacov nespája žiadne nebezpečenstvo pre ľudské zdravie. Toto dodatočné obdobie umožní Komisii zohľadniť ďalšie objasnenia, ktoré majú poskytnúť švédske orgány, aby mohla prijať konečné rozhodnutie.
(32)
Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že podmienky stanovené v článku 114 ods. 6 treťom pododseku sú splnené na to, aby mohla využiť možnosť predĺženia šesťmesačného obdobia, v rámci ktorého má schváliť alebo zamietnuť vnútroštátne ustanovenia oznámené Švédskom.
IV. ZÁVER
(33)
Z hľadiska uvedených skutočností je možné dospieť k záveru, že žiadosť Švédskeho kráľovstva o zavedenie vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa udeľuje výnimka z nariadenia (ES) č. 2003/2003, je prijateľná.
(34)
Vzhľadom na zložitosť záležitosti a neexistenciu nebezpečenstva pre ľudské zdravie spôsobeného prijatím tohto rozhodnutia sa Komisia domnieva, že je opodstatnené predĺžiť lehotu uvedenú v článku 114 ods. 6 prvom pododseku ZFEÚ o ďalšie obdobie, ktoré uplynie 18. októbra 2012,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Podľa článku 114 ods. 6 tretieho pododseku ZFEÚ sa lehota na schválenie alebo zamietnutie plánovaných vnútroštátnych ustanovení týkajúcich sa obsahu kadmia v hnojivách oznámených 17. októbra 2011 Švédskym kráľovstvom podľa článku 114 ods. 5 ZFEÚ predlžuje do 18. októbra 2012.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.
V Bruseli 18. apríla 2012