РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 януари 2012 година
относно помощта, предоставена от Гърция на земеделски производители и кооперативи в зърнопроизводството
SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
(нотифицирано под номер C(2011) 9335)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/320/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи по електронна поща информация относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и на обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Предполагаемата помощ е предоставена под формата на безлихвени заеми. С писмо от 21 ноември 2008 г. Комисията поиска от гръцките власти да предоставят информация за въпросната помощ.
(2)
С писмо от 24 ноември 2008 г. Комисията покани жалбоподателя да представи попълнен формуляр за подаване на жалба. Комисията получи формуляра на 8 януари 2009 г.
(3)
След получаването на формуляра за подаване на жалба и тъй като гръцките власти не отговориха на писмото ѝ от 21 ноември 2008 г., на 23 януари 2009 г. Комисията им изпрати второ писмо, с което поиска информация за въпросната мярка. Гръцките власти не представиха отговор в рамките на посочения в писмото краен срок и на 24 март 2009 г. Комисията им изпрати напомняне.
(4)
На 14 май 2009 г. гръцките власти изпратиха писмо на Комисията, с което предоставиха съвсем ограничена информация относно помощта, която е обект на жалбата. На 11 юни 2009 г. Комисията изпрати на гръцките власти второ искане за информация, съдържащо по-подробни въпроси по отношение на предполагаемата държавна помощ.
(5)
На 20 юли 2009 г. гръцките власти поискаха удължаване на крайния срок за предоставяне на съответната информация до 30 август 2009 г. С писмо от 23 юли 2009 г. Комисията се съгласи с това удължаване на срока. С писмо по електронна поща от 1 септември 2009 г. гръцките органи поискаха удължаване на крайния срок с още един месец. С писмо от 14 септември Комисията разреши второто удължаване на крайния срок - до 30 септември 2009 г.
(6)
Повече от два месеца след определения краен срок Комисията все още не беше получила отговор и на 1 декември 2009 г. изпрати на гръцките власти напомняне, в което им даде още един месец за предоставяне на информация. В напомнянето Комисията обърна внимание на гръцките власти на факта, че ако не отговорят в предписания срок, Комисията ще изиска предоставянето на информацията („разпореждане за информация“) съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (2) (3). Освен това от 26 януари 2010 г. случаят е вписан под номер NN 3/10 в регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление.
(7)
Определеният от Комисията краен срок изтече без гръцките власти да предоставят каквато и да било информация. По тази причина на 10 март 2010 г. Комисията прие решение съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999, с което изиска от гръцките власти да предоставят необходимата информация.
(8)
Гръцките власти отговориха на 19 март 2010 г. В отговора си те твърдяха, че са отговорили на писмото на Комисията от 1 декември 2009 г. с писмо от 9 февруари 2010 г. С писмо от 17 май 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти редица допълнителни въпроси. Изискано беше също така да представят доказателство, че са изпратили писмо на Комисията на 9 февруари 2010 г. Междувременно Комисията получи допълнителна информация от жалбоподателя относно въпросната помощ. В тази връзка на 18 юни 2010 г. Комисията изпрати още едно писмо на гръцките власти, като им предостави възможност за изразяване на мнение по новата информация. Гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 17 май 2010 г., но не представиха каквото и да било доказателство, че на 9 февруари 2010 г. са изпратили писмо на Комисията. На 30 септември 2010 г. гръцките власти отговориха на писмото на Комисията от 18 юни 2010 г.
(9)
С писмо от 15 декември 2010 г. Комисията уведоми Гърция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на въпросната помощ. С писмо от 21 януари 2011 г. гръцките власти представиха своето мнение относно решението на Комисията от 15 декември 2010 г. Комисията изпрати на гръцките власти някои допълнителни въпроси с писмо от 5 май 2011 г., на което те отговориха на 6 юни 2011 г.
(10)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната мярка. Комисията получи мнение от една заинтересована страна, според която въпросните мерки са неправомерни. Гръцките власти бяха уведомени за това мнение, в отговор на което те представиха своето мнение с писмо от 1 декември 2011 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
ΙΙ.1. Жалба
(11)
На 18 ноември 2008 г. Комисията получи информация по електронна поща относно предполагаема помощ, отпусната от гръцката държава на земеделски производители и обединения на земеделски кооперативи в зърнопроизводството. Според посочената жалба помощта е под формата на безлихвени заеми в размер на 150 милиона EUR, предоставени на обединения на земеделски кооперативи в сектора на зърнените култури.
II.2. Контекст
(12)
Според предоставената от гръцките власти информация, през 2008 г. гръцките земеделски производители са засели допълнително 60 хиляди хектара (600 хиляди stremmata (единица за площ, равна на десет ара)) царевица в сравнение с предходната година. Това е довело до значително свръхпроизводство на царевица, а оттам и до спад на цените. Положението с пшеницата е същото. Поради този факт и вследствие на икономическата криза гръцкото правителство е решило да предостави подпомагане на гръцките производители.
(13)
Според гръцките власти подпомагането е било предоставено на организации на производители - т.е. на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК). ОЗК не са разполагали с необходимите средства за подпомагане на доходите на земеделските производители, а поради финансовата криза не са имали и достъп до финансовите пазари, за да изтеглят заеми. Гръцките власти заявяват освен това, че ако през зимата на 2008 г. кооперативите бяха продали събраните количества зърно, цените биха се понижили драстично, а производителите биха претърпели значителни загуби. Следователно, за да се избегне спад в цените на зърнените култури и да се гарантира минимален доход на земеделските производители, гръцкото правителство е решило да отпусне на ОЗК и непряко на земеделските производители (които са доставили продукцията си на кооперативите) помощ под формата на гарантиран от държавата заем с лихвена субсидия. Според гръцките власти сумите по отпуснатите на ОЗК заеми е трябвало след това да бъдат прехвърлени на производителите срещу количествата зърно, закупено или получено от ОЗК през 2008 г. Поради продължителната криза на зърнения пазар гръцките власти са удължили срока за погасяване на заемите до 30 септември 2010 г.
ΙΙ.3. Мярка
(14)
Гръцките власти са приели редица решения за привеждане в действие на помощта.
(15)
В Решение № 56700/B.3033 от 8 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите се предвижда, inter alia, следното:
„Член 1. С настоящото се одобрява лихвена субсидия за заеми, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати през 2008 г. от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г. Въпросните заеми се субсидират от датата на отпускането им. […]
Член 3. Продължителността на въпросните заеми е от датата на отпускането им до датата на погасяването им, която не може да бъде по-късно от 30 септември 2009 г. […]“
(16)
В Решение № 2/88675/0025 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на икономическите въпроси и финансите, се предвижда, inter alia, следното:
„1)
Гръцката държава предоставя 100 % гаранция за обезпечаване на заемите, отпускани от финансови институции на обединения на земеделски кооперативи (ОЗК) и на първични земеделски кооперативи в Гърция, за да бъде заплатено с тях на производителите за закупените или получените количества зърно през 2008 г., в съответствие с разпоредбите на Закон 2322/1995. За заемите, отпуснати от финансовите институции на ОЗК и на първични земеделски кооперативи през 2008 г. за покупка на зърно, важат разпоредбите на настоящото решение, считано от датата на отпускането им. Общият размер на заемите, които са отпуснати или ще бъдат отпуснати, не може да превишава 150 милиона EUR. […]
3)
[…] В случай, че непогасената част от заема не бъде изплатена при настъпване на падежа, въпросната сума става дължима и изискуема. Държавата възстановява гарантираните вземания на банките, след като те представят в срок от три месеца от датата на падежа подкрепящите документи, посочени в Решение № 2/478/0025/4.1.2006 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите (Държавен вестник, серия II, № 16, 13.1.2006 г.).“
(17)
Крайният срок за погасяване на заемите е удължен до 30 декември 2010 г. въз основа на решения № 46825/B.2248 от 29 септември 2009 г. и № 2/69591/0025 от 2 октомври 2009 г. на министъра на икономическите въпроси и финансите.
(18)
С Решение № 8264 от 9 декември 2008 г. на гръцкия министър на развитието на селските райони и храните се предвижда разпределяне на сумата от 150 милиона EUR между 57 обединения на земеделски кооперативи. Въпросното решение се позовава също така на решение от 12 ноември 2008 г. на правителствената комисия относно отпускането на заеми в размер на 150 милиона EUR на обединения на земеделски кооперативи и на техните членове.
(19)
Според писмото на гръцките власти, изпратено на 19 март 2010 г., всички въпросни заеми (с изключение на един) са отпуснати от Agricultural Bank of Greece (Гръцката земеделска банка) (наричана по-долу „банка ATE“). Гръцките власти добавят, че лихвената субсидия и гаранцията, предоставени от държавата в сектора на зърнените култури, са били необходими с оглед справяне с понижението на цените през 2008 г., предизвикано от свръхпроизводството на зърно в Гърция. В това писмо гръцките власти изразяват мнението, че предоставеният от държавата малък кредитен механизъм не може да се счита за държавна помощ, тъй като той не нарушава конкуренцията, нито застрашава да я наруши, както и не засяга търговията между държавите-членки. Гръцките власти добавят, че ползата за отделните производители от въпросната мярка е била минимална.
(20)
Съгласно член 1 от договора за заем между банка ATE и ОЗК („Договор за заем“) отпусканите от банка ATE заеми се използват от заемополучателя само за закупуването или получаването на зърнени култури, които са произведени през 2008 г.
(21)
По отношение на условията за отпускане на заема гръцките власти отбелязват, че лихвеният процент е процентът, приложим за 12-месечни гръцки съкровищни облигации (емитирани непосредствено преди датата, от която започва да се начислява лихва), увеличен с 30 %. Освен това те твърдят, че Договорът за заем между банка ATE и ОЗК включва условие, което доказва, че не става въпрос за държавна помощ. Това условие гласи: „Заемополучателят с настоящото поема задължение преди отпускане на заема да подпише с гръцката държава, представлявана от Банката за целите на настоящото, договор за обезпечение върху продуктите, страничните продукти и друго движимо имущество, което заемополучателят ще закупи с този заем, както и върху всички стоки, които притежава или управлява, съгласно разпоредбите на Закон 2844/2000.“ С други думи, ОЗК предоставят обезпечение на държавата (представлявана от банка ATE) под формата на продуктите, закупени от ОЗК със заема.
(22)
Заместник-министърът на финансите приема Решение № 2/21304/0025 на 26 октомври 2010 г. Според посоченото решение:
„А.
Обединенията на земеделски кооперативи (ОЗК) и първичните земеделски кооперативи в Гърция, които са получили заеми, гарантирани от гръцката държава съгласно Решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. на заместник-министъра на икономическите въпроси и финансите, което е в сила към настоящия момент, имат възможност да преструктурират заемите с падеж 30 септември 2010 г., гарантирани от гръцката държава съгласно горепосоченото решение, както следва:
Общата продължителност на преструктурирания заем е пет години, платим на шестмесечни вноски (главница и лихви), като първата вноска е дължима на 30 март 2011 г., а последната - на 30 септември 2015 г.
Освен това всеки заемополучател до настъпване на падежа на заема заплаща на гръцката държава предпазна премия в размер на 2 % от неиздължената към момента част на заема. Първото плащане по премията се извършва при плащането на първата вноска на 30 март 2011 г.
С настоящото се премахват съществуващите обезпечения под формата на зърно в полза на гръцката държава.
Лихвеният процент по преструктурираните по този начин заеми е процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория. […]“
III. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(23)
В отговора си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите трябва да се разглеждат в светлината на Съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ (5) (наричана по-долу „временна рамка“). По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата.
(24)
Гръцките власти заявяват също така, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията.
(25)
Накрая, гръцките власти твърдят, че задължението на всеки заемополучател да заплаща 2 % застрахователна премия в съответствие с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 доказва отсъствието на държавна помощ.
(26)
В писмото си от 1 декември 2011 г. гръцките власти повтарят редица от представените в хода на процедурата аргументи относно необходимостта от прилагането на тези мерки и основанията за това. Също така те заявяват, че приемането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и прилагането на лихвен процент при преструктурирането на заемите (процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория) означават, че лихвената субсидия не представлява помощ. Гръцките власти добавят, че предоставените от държавата лихвени субсидии през периода от 2009 г. до 28 ноември 2011 г. възлизат на 7 762 113 EUR.
ΙV. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
ΙV.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(27)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(28)
Преди да пристъпи към оценяване дали въпросната мярка отговаря на условията на член 107, параграф 1 от Договора, Комисията отбелязва, че има два аспекта на мярката, които следва да бъдат разгледани в светлината на тази разпоредба: а) лихвената субсидия, и б) държавната гаранция.
ΙV.1.1 Лихвена субсидия
(29)
Лихвената субсидия, предоставена от гръцката държава на кооперативите съгласно Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г., отговаря на всички условия, посочени в член 107, параграф 1 от Договора. Субсидията е отпусната от гръцката държава и предоставя явно предимство, тъй като благодарение на нея заемът фактически е напълно безлихвен. Преките получатели на помощта са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Накрая, спазено е и условието за избирателност, тъй като получателите на помощта са единствено тези кооперативи и, в крайна сметка, земеделските производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г. Лихвената субсидия е предоставена преди прилагането на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. и преди преструктурирането на заемите, когато е постановено, че лихвеният процент, приложим по отношение на преструктурирания заем, ще бъде процентът, прилаган от всяка финансова институция по заеми от същата категория.
(30)
Що се отнася до условието за „нарушаване на конкуренцията“, в съответствие със съдебната практика на Съда, самият факт, че се засилва конкурентното положение на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия, като му се предоставя икономическо преимущество, което то иначе не би получило в нормалния ход на неговата дейност, говори за възможно нарушаване на конкуренцията (6). Помощта за дадено предприятие засяга търговията между държавите-членки, когато въпросното предприятие функционира на пазар, който е отворен за вътрешнообщностна търговия (7). Освен това, в съответствие със съдебната практика на Съда, няма праг или процент, под който може да се счита, че търговията между държавите-членки не е засегната. Дори относително малкият размер на помощта или относително неголемите мащаби на предприятията не означават a priori, че търговията между държавите-членки не е засегната (8). Секторът на зърнените култури се характеризира със значителна вътрешнообщностна търговия. Следователно настоящата мярка може да засегне търговията между държавите-членки.
(31)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на лихвената субсидия са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.1.2. Държавна гаранция
(32)
С Министерско решение № 2/88675/0025/9.12.2008 г. гръцката държава решава да предостави на кооперативите гаранция по заемите, сключени с банка ATE. Общо казано, по отношение на гаранциите се прилагат критериите, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Както е отбелязано в раздел 2.1 от Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (9) (наричано по-долу „Известие относно гаранциите“), пряко предоставяните гаранции от държавата действително могат да представляват държавна помощ. Ползата от дадена държавна гаранция се състои в това, че свързаният с гаранцията риск се поема от държавата. Поемането на този риск обикновено се възнаграждава с подходяща премия (раздел 2.2 от Известието относно гаранциите). Когато държавата се отказва от такава премия, е налице полза за предприятието, на което е предоставена държавната гаранция, и изтичане на ресурси от държавата. Следователно в този случай гаранцията се предоставя чрез ресурси на държавата. В Известието относно гаранциите е посочено също така, че дори и да не са извършени никакви плащания от държавата по дадена гаранция, може въпреки това да е налице държавна помощ.
(33)
Предоставената на ОЗК и в крайна сметка на земеделските производители полза благодарение на гаранцията е ясна: заемополучателите не е трябвало да плащат - поне до 30 март 2011 г. (вж. съображение 22) - съответната премия, която обикновено се заплаща като възнаграждение за съответния риск. В сравнение с положението без гаранция, държавната гаранция дава възможност на заемополучателите така също да получат по-добри финансови условия по заемите, отколкото нормално биха получили на финансовите пазари. В раздел 3.4 от Известието относно гаранциите е посочен списък на всички условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да не се счита за държавна помощ дадена схема за държавни гаранции. Ясно е, че разглежданата мярка не отговаря на всички посочени условия. Например изглежда, че най-малко две от тези условия не са изпълнени в този случай: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(34)
Както е посочено в съображение 29, преките получатели на тази помощ са кооперативите. Като се има предвид обаче, че с отпускането на заемите намерението на държавата е било да се повишат доходите на гръцките земеделски производители чрез изкуствено повишаване на цената на зърнените култури, продавани от производителите на кооперативите, то непреките получатели на помощта са земеделските производители. Условието за избирателност също е изпълнено, тъй като получателите на помощта са само онези кооперативи и земеделски производители, които са закупили или произвели зърно в Гърция през 2008 г.
(35)
Посоченото в съображение 30 се отнася и до условията за „нарушаване на конкуренцията“ и „засягане на търговията“.
(36)
Накрая, гръцките власти твърдят, че предоставеното обезпечение от ОЗК на държавата, както е предвидено в Договора за заем, показва, че не е налице никаква помощ. Както обаче посочва Комисията в решението си за откриване на процедурата, случаят не е такъв поради следните причини: а) първо, ако кооперативите не погасят заемите, държавата ще реши по своя преценка дали да се възползва от правата, които ѝ дават споразуменията за обезпечение, или да не се възползва; б) второ, изглежда, че обезпечението не покрива пълния размер на заема, тъй като цената, заплащана от ОЗК на земеделските производители за закупуването на зърно (която нормално би трябвало да е равна на размера на заемите), е по-висока от пазарната цена.
(37)
Следва да се отбележи също така, че това обезпечение е премахнато с Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. Както е посочено в съображение 22 по-горе, това обезпечение е заместено с премията от 2 %, считано от датата на първата погасителна вноска, дължима на 30 март 2011 г. В писмото си от 7 юни 2011 г. гръцките власти твърдят, че в съответствие с Известието относно гаранциите плащането на премия е средство за защита на малките и средните предприятия, чиято способност да погасяват задълженията си може да бъде засегната от неблагоприятни условия. Този довод е недопустим поради причините, описани подробно в съображения 38, 39 и 40.
(38)
Първо, разпоредбата относно предпазната премия от 2 % е въведена едва през октомври 2010 г. и се отнася само до сумите, които все още са били дължими през септември 2010 г. Дори да приемем, quod non, че тази премия премахва всеки евентуален елемент на държавна помощ, държавната гаранция все пак би представлявала държавна помощ до този момент.
(39)
Второ, от текста на Министерско решение № 2/21304/0025/26.10.2010 г. става ясно, че ОЗК могат, но не са длъжни да се възползват от съответната разпоредба (вж. съображение 22). В това отношение гръцките власти отбелязват, че всъщност заемополучателите са били длъжни да се възползват от въпросната разпоредба, тъй като, както е предвидено в член 13 от Договора за заем, ако не са погасили заема до 30 септември 2009 г., дължимата сума става платима от държавата в рамките на три месеца, а държавата от своя страна ще предприеме мерки за принудително изпълнение по административен ред срещу заемополучателя. Този довод също е недопустим - ако държавата погаси дължимите суми, не е сигурно, че тя ще предприеме мерки срещу първоначалния длъжник с цел възстановяване на тези суми, тъй като винаги може да използва правото си на преценка да не го направи.
(40)
Накрая, изглежда, че премията от 2 % сама по себе си не е елемент, който в съответствие с Известието относно гаранциите доказва отсъствието на държавна помощ, както твърдят гръцките власти. Дори ако приемем, че всички получатели по мярката са малки и средни предприятия, както твърдят гръцките власти, приложимата част от Известието относно гаранциите би бил раздел 3.5. В този раздел от Известието се обяснява, че за да се счита, че дадена гаранция, предоставена по схема, изискваща еднократна премия, не представлява държавна помощ, трябва да бъдат изпълнени всички други условия, посочени в раздел 3.4, букви а), б), в), д), е) и ж). Както вече бе обяснено в съображение 33, в настоящия случай тези условия не са изпълнени: въпросната гаранция покрива повече от 80 % от заемите и изглежда, че разглежданата схема важи за заемополучатели във финансово затруднение.
(41)
В светлината на горното изглежда, че по отношение на държавната гаранция по заемите са изпълнени всички условия, посочени в член 107, параграф 1.
ΙV.2. Съвместимост на помощта
ΙV.2.1. Общи бележки
(42)
Договорът допуска известни изключения от общия принцип за несъвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар, определен в член 107, параграф 1 от Договора. Част от тези изключения явно не са приложими в настоящия случай. Това са по-специално предвидените в член 107, параграф 2, които обхващат помощи със социален характер, помощи за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия, както и помощи, свързани с обединението на Германия.
(43)
Същото важи за изключенията, предвидени в член 107, параграф 3, букви а) и г) от Договора, тъй като въпросната помощ не е предназначена нито за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, нито за насърчаване на важни проекти от общоевропейски интерес или за насърчаване на културата и опазване на наследството.
(44)
Следователно единствената дерогация, която би могла да се приложи в случая, е предвидената в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, която предвижда, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. Помощта е обхваната от тази дерогация, ако съответства на правилата на Съюза, регламентиращи държавните помощи. В областта на земеделието тези правила са изложени в Основните насоки на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. (10) (наричани по-долу „Земеделски насоки“).
(45)
Според информацията, която е на разположение на Комисията, целта на въпросната мярка е справянето със ситуацията, породена от свръхпроизводството на зърно в Гърция през 2008 г. По-специално гръцките власти признават в писмото си от 19 март 2010 г., че една от целите на мярката е била „да гарантира минимален доход на производителите“.
(46)
Освен това, тъй като заемите в размер на 150 милиона EUR са предназначени за закупуване от ОЗК на зърното, произведено от техните членове (Министерско решение № 8264 от 9 декември 2008 г.), изглежда, че помощта е предоставена на база на произведените количества.
(47)
Видът на предоставената от Гърция помощ не е предвиден нито в Земеделските насоки, нито в други правила на Съюза по този въпрос, а и гръцките власти не твърдят това. Следователно явно тя представлява оперативна помощ, предназначена да повиши доходите на земеделските производители чрез изкуствено повишаване на цените на зърнените култури. Такива мерки са строго забранени от правилата на Съюза в областта на държавните помощи.
(48)
Следва да се припомни, че, според съдебната практика на Съда на Европейския съюз, оперативната помощ, т.е. помощта, чиято цел е облекчаване на разходите на предприятията, които те обикновено поемат при обичайното управление на дейността си, по принцип нарушава конкуренцията поради това, че от една страна не улеснява „развитието“ на нито един икономически сектор, а от друга страна осигурява на получателите изкуствена финансова подкрепа, която нарушава дълготрайно конкуренцията и засяга търговията по начин, който противоречи на общия интерес.
(49)
По-специално пазарите на земеделски продукти в Европейския съюз изцяло се регулират чрез общи организации на пазарите (ООП). Една от задачите на ООП е да гарантират лоялната конкуренция между операторите в съответния сектор в рамките на Европейския съюз. Мерки за подкрепа на пазара като мерките, въведени и финансирани от Гърция, изглежда противоречат на целите на ООП на зърнени култури и има вероятност да засегнат сериозно функционирането на този пазар.
(50)
Както многократно е подчертавал Съдът, (11), всяка намеса на държава-членка в пазарните механизми, с изключение на специално предвидените в правилата на Съюза форми, рискува да окаже влияние върху функционирането на общите организации на пазара и да създаде необосновани предимства за определени икономически групи в Съюза. По-специално в скорошната си съдебна практика (12) Съдът припомня за пореден път, че в областите, обхванати от обща организация на пазара, особено когато тази организация се основава на общи ценови правила, държавите-членки нямат право да се намесват чрез едностранно приети национални разпоредби в механизма на формиране на цените, определяни на съответния производствен етап от общата организация.
(51)
Следва да се отбележи, че националните механизми за подкрепа на цените, като разглежданите в настоящия случай, подкопават общите ценови правила и изобщо крайната цел на механизмите, създадени с правила на Съюза за обща организация на пазарите, дори когато се прилагат с цел подпомагане на доходите на земеделските производители.
(52)
Накрая, Комисията разгледа също така дали помощта може да бъде определена за съвместима съгласно Съобщението на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (13). Въпреки това, дори ако получателят към момента на предоставяне на помощта е бил предприятие в затруднение по смисъла на раздел 2 от посочените Насоки (което не е ясно), гръцките власти не са представили доказателства, че във въпросните случаи са изпълнени многобройните условия, определени в Насоките, което евентуално би могло да оправдае предоставянето на помощ на конкретен получател.
IV.2.2. Временна рамка
(53)
Гръцките власти обосновават предоставянето на помощта с икономическата криза и липсата на достъп до финансиране за кооперативите. През 2009 г. Комисията, като отчете сериозността на финансовата криза, прие „Временната рамка“ (14), в която обяви за съвместима с вътрешния пазар помощ в размер до 15 000 EUR в случая на земеделски производители, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(54)
В писмото си от 21 януари 2011 г. гръцките власти твърдят, че както лихвената субсидия, така и държавната гаранция за заемите са обхванати от разпоредбите на Временната рамка. По-специално те заявяват, че въпросните заеми са отпуснати по време на финансовата и икономическа криза от 2008 г. и 2009 г. с цел преодоляване на кризата. Гръцките власти добавят, че поради големия брой крайни получатели (членове на кооперативите) ползата от безлихвения заем за всеки получател е била толкова малка, че не може да се счита за предизвикваща нарушаване на конкуренцията. Накрая, гръцките власти заявяват, че според член 7 от Временната рамка тя се прилага също така в случаите на схеми за държавни помощи, за които не е постъпило уведомление.
(55)
Комисията не може да приеме представените от гръцките власти аргументи и счита, че във въпросния случай разпоредбите на Временната рамка не са приложими. Първо, обхватът на Временната рамка е разширен и първичното земеделско производство е включено едва на 31 октомври 2009 г. (15) Следователно никакви схеми за държавни помощи, одобрени преди влизането в сила на това разширение, не могат да бъдат обхванати от Временната рамка. В настоящия конкретен случай член 1 от Министерско решение № 56700/B.3033/8.12.2008 г. гласи, че лихвената субсидия се отнася до заеми, които са били или са щели да бъдат отпуснати през 2008 г. Следователно въпросните заеми, а оттам и държавната помощ, са били отпуснати преди 31 октомври 2009 г.
(56)
Второ, Комисията отбелязва, че въпросните мерки не отговарят на включеното във Временната рамка условие, според което, за да бъде счетена такава помощ за съвместима, тя трябва да се прилага за целия земеделски сектор, а не само за един продуктов сектор, в случая сектора на зърнените култури.
V. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(57)
Комисията констатира, че Гърция неправомерно е привела в действие въпросната схема за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Като се има предвид, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Гърция трябва да прекрати схемата и да възстанови от получателите предоставената помощ.
(58)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (16) и приложим към момента на предоставянето на помощта.
(59)
Индивидуалната помощ, отпусната по въпросната схема, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемата, въведена в полза на земеделските производители и кооперативи в зърнопроизводството в съответствие с Министерски решения № 56700/Β.3033/8.12.2008 г. и № 2/88675/0025/9.2.2008 г. под формата на гарантиран от гръцката държава заем с лихвена субсидия, представлява държавна помощ. Посочената държавна помощ, която е предоставена неправомерно от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, която е отпусната по схемата, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 и приложим към момента на предоставянето на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, отпусната по схемата, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, определени с регламент, приет в съответствие с член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или определени в рамките на друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималните интензитети на помощта, приложими към този вид помощ.
Член 4
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, предоставена по схемата, посочена в член 1.
2. Сумите, подлежащи на възстановяване, включват лихви, изчислени от датата, на която помощта е предоставена на получателите, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (17).
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания по схемата за помощ, посочена в член 1, считано от датата, на която е уведомена за настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Гърция осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 6
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемата, посочена в член 1, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), която следва да бъде възстановена от всеки получател;
в)
подробно описание на вече предприетите и на планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че от получателите е изискано да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява редовно Комисията за напредъка в прилагането на националните мерки, които са предприети с цел изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 25 януари 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 25. januára 2012
o pomoci Grécka poskytnutej pestovateľom obilnín a obilninárskym družstvám
č. SA 27354 (C 36/10, ex NN 3/10, ex CP 11/09)
[oznámené pod číslom K(2011) 9335]
(Iba grécke znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/320/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom zmluvy (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Komisii boli 18. novembra 2008 doručené e-mailom informácie o tom, že Grécko údajne poskytlo pestovateľom obilnín a zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len „PD“) zhromažďujúcim zásoby obilnín pomoc. Údajná pomoc bola poskytnutá vo formou bezúročných úverov. Listom z 21. novembra 2008 Komisia požiadala orgány Grécka o poskytnutie informácií o dotknutej pomoci.
(2)
Listom z 24. novembra 2008 Komisia požiadala navrhovateľa o predloženie sťažnosti vyplnením formulára. Uvedený formulár bol Komisii doručený 8. januára 2009.
(3)
Po prijatí formulára so sťažnosťou a z dôvodu, že grécke orgány neodpovedali na jej list z 21. novembra 2008, Komisia im zaslala druhý list 23. januára 2009, v ktorom požadovala poskytnutie informácií o dotknutom opatrení. Grécke orgány do termínu stanoveného v uvedenom liste neodpovedali, a tak im Komisia 24. marca 2009 zaslala upomienku.
(4)
Grécke orgány v liste zaslanom Komisii 14. mája 2009 poskytli len veľmi obmedzené informácie o pomoci, ktorá bola predmetom sťažnosti. Komisia zaslala gréckym orgánom 11. júna 2009 druhú žiadosť o informácie s podrobnejšími otázkami týkajúcimi sa údajnej štátnej pomoci.
(5)
Grécke orgány požiadali 20. júla 2009 o predĺženie lehoty na poskytnutie príslušných informácie do 30. augusta 2009. Komisia listom z 23. júla 2009 súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty. E-mailom z 1. septembra 2009 grécke orgány požiadali o predĺženie lehoty o ďalší mesiac. Listom zo14. septembra Komisia druhýkrát predĺžila lehotu, a to do 30. septembra 2009.
(6)
Po viac ako dvoch mesiacoch po určenom termíne Komisia stále nedostala odpoveď. Napokon 1. decembra 2009 zaslala gréckym orgánom upomienku, v ktorej im poskytla ďalší jeden mesiac na predloženie informácií. V upomienke Komisia upozornila grécke orgány na skutočnosť, že ak do stanoveného termínu neodpovedia, Komisia bude vyžadovať poskytnutie informácií (tzv. „príkazom na poskytnutie informácie“) podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (2) (3). Okrem toho 26. januára 2010 bol tento prípad zahrnutý do registra pre neoznámenú pomoc pod číslom NN 3/10.
(7)
Termín stanovený Komisiou grécke orgány prekročili bez poskytnutia akýchkoľvek informácií. Komisia preto 10. marca 2010 prijala rozhodnutie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999, v ktorom od gréckych orgánov vyžaduje, aby poskytli požadované informácie.
(8)
Grécke orgány odpovedali 19. marca 2010. V odpovedi uviedli, že na list Komisie z 1. decembra 2009 odpovedali listom z 9. februára 2010. Listom zo 17. mája 2010 Komisia zaslala gréckym orgánom množstvo doplňujúcich otázok. Zároveň žiadala o predloženie dôkazu, že zaslali Komisii list 9. februára 2010. V rámci sťažnosti týkajúcej sa dotknutej pomoci boli medzitým Komisii doručené dodatočné informácie. Preto gréckym orgánom zaslala ďalší list z 18. júna 2010, ktorým im poskytovala možnosť vyjadriť sa k novým informáciám. Grécke orgány odpovedali na list Komisie zo 17. mája 2010, avšak neposkytli žiaden dôkaz o zaslaní listu Komisii z 9. februára 2010. Listom z 30. septembra 2010 grécke orgány odpovedali na list Komisie z 18. júna 2010.
(9)
Listom z 15. decembra 2010 Komisia oznámila Grécku svoje rozhodnutie začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s dotknutou pomocou. Listom z 21. januára 2011 grécke orgány predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu Komisie z 15. decembra 2010. Komisia zaslala gréckym orgánom niekoľko doplňujúcich otázok listom z 5. mája 2011, na ktorý odpovedali listom zo 6. júna 2011.
(10)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k dotknutému opatreniu predložili svoje pripomienky. Komisii boli doručené pripomienky jednej zainteresovanej strany, ktorá tvrdila, že dotknuté opatrenia sú nezákonné. Tieto pripomienky sa oznámili gréckym orgánom, ktoré následne predložili svoje pripomienky listom z 1.decembra 2011.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
ΙΙ.1. Sťažnosť
(11)
Komisii boli 18. novembra 2008 doručené e-mailom informácie o tom, že Grécko údajne poskytlo pestovateľom obilnín a zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len „PD“) pomoc. Podľa uvedenej sťažnosti sa pomoc poskytla zväzom PD v sektore obilnín formou bezúročných úverov vo výške 150 miliónov EUR.
II.2. Chronológia
(12)
Podľa informácií, ktoré grécke orgány predložili, grécki poľnohospodári počas roku 2008 zasiali v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 60 tisíc hektárov (600 tisíc stremmata) kukurice viac. To viedlo k významnej nadprodukcii kukurice a následnému poklesu cien. V prípade pšenice sa stalo to isté. V dôsledku uvedenej skutočnosti a vzhľadom na hospodársku krízu sa grécka vláda rozhodla poskytnúť podporu gréckym pestovateľom.
(13)
Podľa gréckych orgánov bola táto podpora pridelená pestovateľským organizáciám, t. j. zväzom PD. Zväzy PD nemali potrebné finančné prostriedky na podporu príjmov poľnohospodárov a v dôsledku finančnej krízy nemali ani prístup k finančným trhom na získanie úverov. Grécke orgány ďalej tvrdili, že keby boli bývali družstvá predali počas zimy 2008 celé množstvo zhromaždených zásob obilnín, ceny by boli výrazne poklesli a pestovatelia by boli mali významné straty. Preto s cieľom predísť poklesu cien obilnín a zabezpečiť poľnohospodárom minimálny príjem sa grécka vláda rozhodla udeliť zväzom PD, a tým nepriamo poľnohospodárom (ktorí svoje produkty odovzdali družstvám), pomoc formou štátom garantovaného úveru s dotáciou úrokových sadzieb. Podľa gréckych orgánov by sa zväzom PD pridelené sumy úverov následne prerozdelili pestovateľom podľa množstva obilnín, ktoré zväzy PD od nich v roku 2008 nakúpili alebo získali. Vzhľadom na pretrvávajúcu krízu na trhu s obilninami predĺžili grécke orgány termín splatnosti pôžičiek do 30. septembra 2010.
ΙΙ.3. Opatrenie
(14)
Grécke orgány prijali množstvo rozhodnutí, prostredníctvom ktorých uvedená pomoc nadobudla účinnosť.
(15)
V rozhodnutí ministra hospodárstva a financií Grécka č. 56700/B.3033 z 8. decembra 2008 sa okrem iného stanovuje toto:
„Článok 1: Týmto sa schvaľuje dotácia úrokových sadzieb na úvery, ktoré finančné inštitúcie pridelili alebo pridelia v priebehu roku 2008 zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len ‚PD‘) a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku na účely platby pestovateľom za množstvá obilnín nakúpených alebo prijatých v roku 2008. Dotácia na dotknuté úvery sa poskytuje dňom ich pridelenia. […]
Článok 3: Dotknuté úvery sa udeľujú na obdobie začínajúce dňom ich pridelenia a končiace dňom ich splatenia, pričom splatnosť nadobudnú najneskôr 30. septembra 2009. […]“
(16)
V rozhodnutí ministra hospodárstva a financií Grécka č. 2/88675/0025 z 9. decembra 2008 sa okrem iného stanovuje toto:
„1.
Grécko poskytuje v súlade s ustanoveniami zákona č. 2322/1995 100 % záruku na zabezpečenie úverov, ktoré finančné inštitúcie pridelia zväzom poľnohospodárskych družstiev (ďalej len ‚PD‘) a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku na účely platby pestovateľom za množstvá obilnín nakúpených alebo prijatých v roku 2008. Na úvery, ktoré finančné inštitúcie pridelili zväzom PD a družstvám poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2008 na nákup obilnín, sa vzťahujú ustanovenia tohto rozhodnutia odo dňa pridelenia. Celková suma úverov, ktoré sa pridelili alebo sa pridelia, neprekročí 150 miliónov EUR. […]
3.
[…] V prípade nesplatenia dlžnej sumy úveru do stanoveného termínu sa táto suma považuje za omeškanú a splatnú. Aby štát preplatil bankám ich garantované pohľadávky, budú musieť predložiť podkladové dokumenty uvedené v rozhodnutí ministra hospodárstva a financií č. 2/478/0025/04.01.2006 (vládny vestník, séria II, č. 16/13.1.2006) do troch mesiacov od splatnosti úveru.“
(17)
Na základe rozhodnutí ministra hospodárstva a financií č. 46825/B.2248 z 29. septembra 2009 a č. 2/69591/0025 z 2. októbra 2009 sa lehota stanovená na splatenie úverov predĺžila do 30. decembra 2010.
(18)
V rozhodnutí ministra pre rozvoj vidieka a potravinárstvo Grécka č. 8264 z 9. decembra 2008 sa ustanovilo pridelenie sumy 150 miliónov EUR 57 zväzom poľnohospodárskych družstiev. V tomto rozhodnutí sa uviedol aj odkaz na rozhodnutie vládneho výboru z 12. novembra 2008 o poskytnutí úverov vo výške 150 miliónov EUR zväzom poľnohospodárskych družstiev a ich členom.
(19)
Podľa listu gréckych orgánov z 19. marca 2010 všetky dotknuté úvery (okrem jedného) poskytla Grécka poľnohospodárska banka (ďalej len „ATE Bank“). Grécke orgány doplnili, že dotácia úrokov a štátne záruky boli v sektore obilnín nevyhnutné, aby sa kompenzoval pokles cien v roku 2008 spôsobený nadmernou produkciou obilnín v Grécku. V uvedenom liste grécke orgány vyjadrili názor, že tento malý úverový nástroj poskytnutý štátom by sa nemal považovať za štátnu pomoc, keďže nenarušil, ani nehrozilo, že naruší hospodársku súťaž, a ani nemal vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi. Grécke orgány dodali, že jednotliví pestovatelia mali z dotknutého opatrenia minimálny príjem.
(20)
Podľa článku 1 zmluvy o úvere medzi ATE Bank a zväzmi PD (ďalej len „zmluva o úvere“) by mal dlžník použiť úver pridelený bankou ATE Bank iba na nákup alebo príjem obilnín vypestovaných v roku 2008.
(21)
Pokiaľ ide o podmienky pridelenia úveru, grécke orgány uviedli, že príslušná úroková sadzba bola úrokovou sadzbou uplatniteľnou na grécke 12-mesačné štátne dlhopisy (vydané tesne predo dňom uplatnenia úroku) plus 30 %. Ďalej tvrdili, že zmluva o úvere medzi ATE Bank a zväzmi PD obsahovala podmienku, podľa ktorej nejde o štátnu pomoc. Uvedená podmienka znela takto: „Dlžník týmto preberá záväzok, na základe ktorého pred tým, ako mu bude úver vyplatený, podpíše s Gréckom, zastúpeným na účely tohto úveru bankou, zmluvu o kolateráli na výrobky, vedľajšie produkty a iné predmety, ktoré dlžník nakúpi za prostriedky z uvedeného úveru, a na všetok tovar, ktorý vlastní alebo riadi, podľa ustanovení zákona 2844/2000.“ Inými slovami, zväzy PD poskytujú štátu (zastúpenému bankou ATE BANK) produkty nimi nakúpené s použitím uvedeného úveru ako kolaterál.
(22)
Štátny tajomník ministerstva financií prijal 26. októbra 2010 rozhodnutie č. 2/21304/0025. V súlade s uvedeným rozhodnutím:
„A.
Zväzy poľnohospodárskych družstiev (zväzy PD) a družstvá poľnohospodárskej prvovýroby v Grécku, ktorým bol na základe v súčasnosti platného rozhodnutia štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva a financií č. 2/88675/0025/9.12.2008 pridelený Gréckom garantovaný úver, majú možnosť reštrukturalizovať tento Gréckom garantovaný úver splatný k 30. septembru 2010 podľa uvedeného rozhodnutia takto:
Celé trvanie reštrukturalizovaného úveru je stanovené na päť rokov s polročnými splátkami (istiny a úrokov), pričom prvá splátka má splatnosť 30. marca 2011 a posledná 30. septembra 2015.
Okrem toho každý dlžník zaplatí Grécku do dňa splatnosti úveru prémiu vo výške 2 % z aktuálne nesplatenej časti úveru. Prvá platba sa uskutoční spolu s úhradou prvej splátky 30. marca 2011.
Týmto sa súčasný kolaterál na obilniny v prospech Grécka ruší.
Stanovená úroková sadzba reštrukturalizovaného úveru je sadzbou, ktorú všetky finančné inštitúcie používajú v prípade úverov rovnakej kategórie. […]“
III. PRIPOMIENKY GRÉCKA
(23)
V odpovedi z 21. januára 2011 grécke orgány tvrdili, že na dotáciu úrokov, ako aj štátne záruky na tieto úvery sa musí hľadieť z perspektívy oznámenia Komisie o dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (5) (ďalej len „dočasný rámec“). Uviedli najmä, že dotknuté úvery sa poskytli počas finančnej a hospodárskej krízy v rokoch 2008 a 2009 a mali za cieľ prekonať uvedenú krízu.
(24)
Grécke orgány takisto uviedli, že v dôsledku veľkého počtu konečných príjemcov (členov družstiev) bol prospech jednotlivých príjemcov z bezúročného úveru taký obmedzený, že ho nebolo možné považovať za príjem spôsobujúci narušenia.
(25)
Napokon grécke orgány tvrdili, že povinnosť každého príjemcu zaplatiť v súlade s ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 prémiu vo výške 2 % dokazuje, že nešlo o štátnu pomoc.
(26)
V liste z 1. decembra 2011 grécke orgány zopakovali množstvo argumentov predložených počas tohto procesu týkajúcich sa potreby realizovať uvedené opatrenia a ich dôvody. Takisto tvrdili, že vydanie ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 a uplatňovanie úrokovej sadzby pri splátkach reštrukturalizovaných úverov (v sadzbe uplatňovanej každou finančnou inštitúciou v prípade úverov rovnakej kategórie) potvrdzuje, že dotácia úrokov nepredstavuje štátnu pomoc. Dodali, že v období od roku 2009 do novembra 2011 dosiahli dotácie úrokov udelené štátom 7 762 113 EUR.
ΙV. POSÚDENIE POMOCI
ΙV.1. Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy
(27)
Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy je každá pomoc, ktorú členský štát poskytne, alebo sa poskytne akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(28)
Pred posúdením toho, či dotknuté opatrenie spĺňa podmienky článku 107 ods. 1 zmluvy, by Komisia zdôraznila, že toto opatrenie má dva aspekty, ktoré by sa mali preskúmať v súvislosti s uvedeným ustanovením, a to: i) dotácia úrokov a ii) štátne záruky.
ΙV.1.1. Dotácia úrokov
(29)
Dotácia úrokov, ktorú Grécko poskytlo družstvám podľa ministerského rozhodnutia č. 56700/B.3033/8.12.2008, spĺňa všetky podmienky článku 107 ods. 1 zmluvy. Grécko poskytuje dotáciu a tým aj jasnú výhodu, keďže v skutočnosti sa z uvedeného úveru stáva úplne bezúročný úver. Priamymi príjemcami tejto pomoci sú družstvá. Vzhľadom na to, že úmyslom štátu pri prideľovaní úveru bolo zvýšenie príjmov gréckych poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín, ktoré pestovatelia predávali družstvám, sú však nepriamymi príjemcami tejto pomoci poľnohospodári (pestovatelia). Napokon podmienka selektivity je takisto splnená, keďže príjemcovia pomoci sú len tie družstvá, a napokon poľnohospodári, ktorí nakupovali alebo vypestovali obilniny v Grécku v roku 2008. Dotácia úrokov sa poskytovala pred uplatnením ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 a pred reštrukturalizovaním úverov, v súvislosti s ktorou sa uvádza, že uplatniteľná úroková sadzba pri splátkach reštrukturalizovaných úverov je sadzba uplatňovaná každou finančnou inštitúciou v prípade úverov rovnakej kategórie.
(30)
Pokiaľ ide o podmienku „narušenie hospodárskej súťaže“, v súlade s judikatúrou Súdneho dvora je číry fakt, že konkurenčná pozícia podniku je posilnená v porovnaní s ostatnými konkurenčnými podnikmi tým, že získava ekonomický prínos, ktorý by podnik inak pri bežnom vykonávaní svojej činnosti nedostal, poukazuje na možné narušenie hospodárskej súťaže (6). Pomoc podniku zjavne ovplyvňuje obchodovanie medzi členskými štátmi, ak takýto podnik vykonáva svoju činnosť na trhu otvorenom pre obchodovanie v rámci Spoločenstva (7). Okrem toho podľa judikatúry Súdneho dvora neexistuje prah ani percentuálny podiel, pod ktorými možno obchod medzi členskými štátmi považovať za neovplyvnený. Dokonca ani malá suma pomoci ani pomerne malý rozmer podnikov neznamenajú a priori, že obchod medzi týmito podnikmi nemôže byť ovplyvnený (8). Obchodovanie v sektore obilnín v rámci Spoločenstva je významné. Týmto opatrením sa preto pravdepodobne ovplyvní obchod medzi členskými štátmi.
(31)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti je zjavné, že pokiaľ ide o dotáciu úrokov, všetky podmienky článku 107 ods. 1 sú splnené.
ΙV.1.2. Štátne záruky
(32)
Ministerským rozhodnutím č. 2/88675/0025/9.12.2008 Grécko rozhodlo poskytnúť družstvám záruky na zmluvné úvery poskytnuté bankou ATE Bank. Vo všeobecnosti sa na záruky uplatňujú kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Ako sa uvádza v oddiele 2.1 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (9) (ďalej len „oznámenie o zárukách“), môžu záruky poskytnuté priamo štátom rozhodne predstavovať štátnu pomoc. Výhodou štátnej záruky je to, že riziko spojené so zárukou nesie štát. Toto riziko by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom (oddiel 2.2 oznámenia o zárukách). Ak sa štát zriekne tohto poplatku, je to osožné pre podnik, ktorému boli poskytnuté štátne záruky, a zároveň tým unikajú zdroje štátu. Záruka sa preto v tomto prípade poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov. V oznámení o zárukách sa ďalej uvádza, že aj keď sa ukáže, že štát nikdy nezrealizuje žiadne platby na základe záruky, aj v takom prípade to možno považovať za štátnu pomoc.
(33)
Výhoda, ktorá pre zväzy PD a v konečnom dôsledku pre poľnohospodárov plynie z tejto záruky, je jasná: Dlžníci nemuseli, aspoň nie do 30. marca 2011 (pozri odôvodnenie 22), platiť náležitý poplatok, ktorý by sa obvykle platil ako kompenzácia za príslušné riziko. Štátna záruka, v porovnaní so situáciou bez záruky, takisto umožňuje dlžníkom získať lepšie finančné podmienky úverov ako podmienky normálne dostupné na finančných trhoch. V oddiele 3.4 oznámenia o zárukách sa uvádza zoznam všetkých podmienok, ktoré sa musia splniť na to, aby sa schéma štátnych záruk nepovažovala za štátnu pomoc. Je jasné, že skúmané opatrenie nespĺňa všetky dotknuté podmienky. Zdá sa napríklad, že v tomto prípade nie sú splnené aspoň dve z uvedených podmienok. Dotknutá záruka nekryje viac ako 80 % úverov a zdá sa, že skúmanú schému môžu využiť aj dlžníci, ktorí majú finančné ťažkosti.
(34)
Ako sa uvádza v odôvodnení 29, priamymi príjemcami tejto pomoci sú družstvá. Vzhľadom na to, že úmyslom Grécka pri prideľovaní úverov bolo zvýšenie príjmov gréckych poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín, ktoré pestovatelia predávali družstvám, sú však nepriamymi príjemcami tejto pomoci poľnohospodári (pestovatelia). Podmienka selektivity je takisto splnená, keďže príjemcovia pomoci sú len tie družstvá a poľnohospodári, ktorí nakupovali alebo vypestovali obilniny v Grécku v roku 2008.
(35)
Na podmienky „narušenie hospodárskej súťaže“ a „vplyv na obchod“, sa vzťahuje to isté odôvodnenie, ktoré sa uvádza v odôvodnení 30.
(36)
Grécke orgány napokon tvrdili, že z kolaterálu poskytnutého zväzmi PD štátu vyplýva, že nejde o štátnu pomoc. Avšak, ako o tom rozhodla Komisia v rozhodnutí o začatí postupu, v tomto prípade to tak nie je z týchto dôvodov: a) Po prvé, ak družstvá nesplatia poskytnuté úvery, bude na plnom uvážení štátu, či využije práva, ktoré sa mu udelili dohodami o kolateráli, alebo nie. b) Po druhé, zdá sa, že kolaterál nezabezpečuje plnú výšku úveru, lebo cena, ktorú zväzy PD platili poľnohospodárom za nákup obilnín (ktorá by za normálnych okolností mala byť rovná výške úveru), je vyššia ako trhová cena.
(37)
Takisto by sa malo poznamenať, že ministerským rozhodnutím č. 2/21304/0025/26.10.2010 sa tento kolaterál zrušil. Ako sa uvádza v odôvodnení 22, tento kolaterál sa odo dňa prevej splátky splatnej 30. marca 2011 nahradil 2 % prémiou. Grécke orgány vo svojom liste zo 7. júna 2011 uviedli, že v súlade s oznámením o zárukách je poskytnutie prémie „bezpečným prístavom“ pre malé a stredné podniky, ktorých schopnosť splácať úver môže byť ovplyvnená nepriaznivými podmienkami. Tento argument je neprijateľný z dôvodov uvádzaných v odôvodneniach 38, 39 a 40.
(38)
Po prvé, poskytovanie 2 % prémie sa zaviedlo až v októbri 2010 a pretrvalo len v súvislosti so sumami splatnými v septembri 2010. Aj keby sme prijali, quod non, že touto prémiou sa odstránil akýkoľvek prvok štátnej pomoci, štátna záruka by do uvedeného času stále predstavovala štátnu pomoc.
(39)
Po druhé, z textu ministerského rozhodnutia č. 2/21304/0025/26.10.2010 vyplýva, že zväzy PD majú možnosť, ale nemajú povinnosť využiť príslušné ustanovenie (pozri odôvodnenie 22). Grécke orgány v tejto súvislosti poznamenali, že v skutočnosti dlžníci mohli využiť dotknuté ustanovenie, keďže, ako sa ustanovuje v článku 13 zmluvy o úvere, ak nesplatia úver do 30. septembra 2009, sa príslušná suma stane splatnou štátu do troch mesiacov a štát následne prijme voči dlžníkovi administratívne prostriedky presadzovania. Tento argument je takisto neprijateľný: ak štát nesplatí príslušné sumy, nie je isté, že príjme voči pôvodnému dlžníkovi akékoľvek opatrenie s cieľom získať príslušné sumy späť, ale vždy bude mať možnosť tak neurobiť.
(40)
Napokon sa zdá, že uvedená 2 % prémia sama o sebe nie je prvkom, ktorý podľa oznámenia o zárukách dokazuje, že nejde o štátnu pomoc, ako to uvádzajú grécke orgány. Aj keby sme prijali, že všetci príjemcovia, na ktorých sa toto opatrenie vzťahovalo boli malé a stredné podniky, ako uvádzajú grécke orgány, uplatňoval by sa oddiel 3.5 oznámenia o zárukách. V uvedenom oddiele oznámenia sa vysvetľuje, že aby sa záruka poskytnutá podľa schémy, v rámci ktorej sa vyžaduje jednotná prémia, nepredstavovala štátnu pomoc, všetky ostatné podmienky stanovené v odseku 3.4 písm. a), b), c), e), f) a g) sa musia splniť. Ako to už bolo vysvetlené v odôvodnení 33, v tomto prípade nie sú uvedené podmienky splnené: dotknutá záruka nekryje viac ako 80 % úverov a skúmaná schéma sa nezdá byť uzatvorená pred dlžníkmi, ktorí majú finančné ťažkosti.
(41)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zdá, že pokiaľ ide o štátne záruky na úvery, všetky podmienky článku 107 ods. 1 sú splnené.
ΙV.2. Zlučiteľnosť pomoci
ΙV.2.1. Všeobecné poznámky
(42)
V zmluve sa pripúšťajú niektoré výnimky zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom, ako sa ustanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy. V tomto prípade sa niektoré z týchto výnimiek zjavne nedajú uplatniť. Patria k nim tie, ktoré sa ustanovujú v článku 107 ods. 2, ktoré sa vzťahujú na pomoc, ktorá má sociálny charakter, pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami a pomoc v súvislosti so zjednotením Nemecka.
(43)
To isté platí pre výnimky ustanovené v článku 107 ods. 3 písm. a), b) a d) zmluvy vzhľadom na to, že dotknutá pomoc nebola určená na podporu hospodárskeho rozvoja tých oblastí, v ktorých je mimoriadne nízka životná úroveň alebo závažne nízka zamestnanosť, ani na podporu dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, ani podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva.
(44)
Preto jediná odchýlka, ktorá by sa mohla uplatniť v tomto prípade, je odchýlka ustanovená v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, podľa ktorej sa pomoc môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ jej cieľom je uľahčiť rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto pomoc neovplyvní nepriaznivo podmienky obchodu spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom. Aby sa na tento prípad vzťahovala uvedená odchýlka, pomoc musí byť v súlade s pravidlami Únie uplatňovanými na štátnu pomoc. V oblasti poľnohospodárstva sa tieto pravidlá ustanovujú v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 - 2013 (10) (ďalej len „usmernenia pre poľnohospodárstvo“).
(45)
Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, účelom dotknutej pomoci bolo riešiť situáciu, ktorá vznikla v dôsledku nadprodukcie obilnín vypestovaných v Grécku v roku 2008. Grécke orgány vo svojom liste z 19. marca 2010 pripúšťajú najmä, že jedným z účelov pomoci bolo „zabezpečiť pestovateľom minimálny príjem“.
(46)
Okrem toho, keďže úvery vo výške 150 miliónov EUR boli určené na to, aby zväzy PD nakúpili obilniny vypestované ich členmi (ministerské rozhodnutie č. 8264 z 9. decembra 2008), zdá sa, že pomoc sa udelila na základe vypestovaných množstiev.
(47)
Druh pomoci, ktorú Grécko poskytlo, sa neustanovuje v usmerneniach pre poľnohospodárstvo, ani iných pravidlách Únie z tejto oblasti a grécke orgány ani netvrdia opak. Zdá sa preto, že predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorej účelom bolo zvýšenie príjmov poľnohospodárov umelým zvýšením cien obilnín. Intervencie tohto druhu sú podľa právnych predpisov Únie o štátnej pomoci prísne zakázané.
(48)
Treba pripomenúť, že podľa judikatúry príslušných oddelení Súdneho dvora Európskej únie, prevádzková pomoc, t. j. pomoc určená na odbremenenie podnikov od nákladov, ktoré by im obvykle vznikli v rámci bežného riadenia ich činností, v zásade narúša hospodársku súťaž do takej miery, že na jednej strane sa ňou nenapomáha „rozvoju“ žiadneho hospodárskeho odvetvia, a na druhej strane poskytuje sa ňou príjemcom umelá finančná podpora, ktorej výsledkom je priebežné narúšanie hospodárskej súťaže a ovplyvňovanie obchodovania takým spôsobom, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.
(49)
Najmä trhy s poľnohospodárskymi výrobkami v Európskej únii sú celkovo regulované prostredníctvom spoločnej organizácie trhov (ďalej len „SOT“). Jednou z úloh SOT je zabezpečovať spravodlivú súťaž medzi hospodárskymi subjektmi v danom sektore v rámci Európskej únie. Opatrenia na podporu trhu, ako tie, ktoré zaviedlo a financovalo Grécko, sa zdajú byť v rozpore s cieľmi SOT s obilninami a je pravdepodobné, že vážne narušia jeho fungovanie.
(50)
Ako Súdny dvor opakovane zdôraznil (11), akýmkoľvek zásahom zo strany členského štátu do trhových mechanizmov, s výnimkou zásahov, ktoré sú výslovne ustanovené na základe právnych predpisov Únie, sa riskuje zasahovanie do operácií spoločných organizácií trhov a určitým hospodárskym skupinám v Únii sa tým poskytujú neoprávnené výhody. Najmä v nedávnom rozhodnutí (12) Súdny dvor znovu poukázal na to, že v odvetví, v ktorom sa uplatňuje spoločná organizácia, a fortiori v ktorom je táto organizácia založená na spoločnom cenovom systéme, členské štáty nemôžu viac na jednostrannom základe prijímať prostredníctvom vnútroštátnych ustanovení opatrenia, ktoré ovplyvňujú mechanizmus tvorby cien v oblasti výroby ani vo fázach uvádzania na trh, ktoré prebiehajú v rámci spoločnej organizácie.
(51)
Je potrebné poznamenať, že vnútroštátne mechanizmy na podporu cien, ako sú mechanizmy dotknuté v tomto prípade, ohrozujú systém spoločnej tvorby cien a všeobecnejšie úplnosť mechanizmu zriadeného právnymi predpismi Únie o spoločnej organizácii trhov, a to aj v prípade, že ich cieľom bola podpora príjmov poľnohospodárov.
(52)
Komisia napokon takisto zvažovala, či by sa uvedená pomoc mohla považovať za zlučiteľnú podľa oznámenia Komisie - Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (13). Avšak aj v prípade, keby bol príjemca v čase poskytnutia pomoci firmou v ťažkostiach v zmysle oddielu 2 uvedených usmernení (čo nie je jasné), grécke orgány neuviedli žiadne skutočnosti o tom, že by množstvo podmienok ustanovených v uvedených usmerneniach (čo by mohlo odôvodniť poskytnutie pomoci konkrétnemu príjemcovi) bolo v dotknutých prípadoch splnené.
IV.2.2. Dočasný rámec
(53)
Grécke orgány odôvodňujú poskytnutie uvedenej pomoci hospodárskou krízou a nedostatočným prístupom družstiev k financovaniu. V roku 2009 Komisia, pričom uznala závažnosť finančnej krízy, prijala „dočasný rámec“ (14), čím vyhlásila pomoc, ktorá v prípade poľnohospodárskych prvovýrobcov môže dosiahnuť výšku 15 000 EUR, za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
(54)
Grécke orgány v liste z 21. januára 2011 tvrdili, že ako na dotácie úrokov, tak aj na štátne záruky na úvery sa vzťahovali ustanovenia o dočasnom rámci. Uvádzali najmä, že dotknuté úvery sa poskytli počas finančnej a hospodárskej krízy v rokoch 2008 a 2009 a mali za cieľ prekonať uvedenú krízu. Grécke orgány doplnili, že v dôsledku veľkého počtu konečných príjemcov (členov družstiev) bol prospech jednotlivých príjemcov z bezúročného úveru taký obmedzený, že ho nebolo možné považovať za príjem spôsobujúci narušenia. Napokon grécke orgány uviedli, že podľa článku 7 dočasného rámca sa jeho ustanovenia uplatňujú aj v prípadoch neoznámených schém štátnej pomoci.
(55)
Komisia nemôže prijať argumenty prednesené gréckymi orgánmi a zastáva názor, že ustanovenia dočasného rámca sa v dotknutom prípade neuplatňujú. Po prvé, do rozsahu pôsobnosti dočasného rámca sa poľnohospodárski prvovýrobcovia zahrnuli až po jeho rozšírení 31. októbra 2009 (15). Na žiadnu schému štátnej pomoci schválenú pred nadobudnutím účinnosti tohto rozšírenia sa preto nemôže vzťahovať dočasný rámec. V tomto konkrétnom prípade sa v článku 1 ministerského rozhodnutia č. 56700/B.3033/8.12.2008 uvádza, že dotácie úrokov sa týkajú úverov, ktoré sa poskytli alebo sa poskytnú v roku 2008. Z uvedeného dôvodu sa dotknuté úvery, a tým aj štátna pomoc, poskytli pred 31. októbrom 2009.
(56)
Po druhé by Komisia chcela zdôrazniť, že dotknuté opatrenia nespĺňajú podmienku uvedenú v dočasnom rámci, podľa ktorej na to, aby sa takáto pomoc pokladala za zlučiteľnú, sa musí vzťahovať na celý sektor poľnohospodárstva, nie na sektor jedného výrobku, ako napr. sektor obilnín, ako je to v tomto prípade.
V. ZÁVER
(57)
Komisia sa domnieva, že Grécko implementovalo dotknutú schému pomoci nezákonne, v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na to, že uvedená pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, Grécko musí ukončiť túto schému a vymôcť od príjemcov poskytnutú pomoc.
(58)
Individuálna pomoc poskytnutá podľa dotknutej schémy nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým v súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (16) uplatňovaným v čase poskytnutia uvedenej pomoci.
(59)
Individuálna pomoc poskytnutá podľa dotknutej schémy, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo podľa inej schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej intenzity pomoci, ktorá sa uplatňuje v prípade tohto druhu pomoci,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Schéma zriadená na podporu pestovateľov obilnín a poľnohospodárskych družstiev zhromažďujúcich zásoby obilnín podľa ministerských rozhodnutí č. 56700/Β.3033/8.12.2008 a č. 2/88675/0025/9.2.2008 vo forme úveru garantovaného Gréckom s dotáciou úrokov predstavuje štátnu pomoc. Táto štátna pomoc, ktorú Grécko poskytlo nezákonne a v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
Individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 994/98 a uplatňovaným v čase poskytnutia uvedenej pomoci.
Článok 3
Individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy uvedenej v článku 1, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené nariadením prijatým podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo podľa inej schválenej schémy pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do maximálnej intenzity pomoci, ktorá sa uplatňuje v prípade tohto druhu pomoci.
Článok 4
1. Grécko vymôže nezlučiteľnú pomoc poskytnutú podľa schémy uvedenej v článku 1 od príjemcov.
2. Sumy, ktoré sa majú vymôcť, zahŕňajú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vymoženia.
3. Úroky sa vypočítajú na zostavenom základe v súlade s ustanoveniami kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (17).
4. Grécko zruší všetky prebiehajúce platby podľa schémy pomoci uvedenej v článku 1 dňom oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 5
1. Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je okamžité a účinné.
2. Grécko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 6
1. Do dvoch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia Grécko predloží Komisii tieto informácie:
a)
zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schémy pomoci uvedenej v článku 1, a celkovú výšku pomoci, ktorú dostal každý z nich;
b)
celkovú sumu (istinu a úrok), ktorú má každý príjemca vrátiť;
c)
podrobný opis opatrení, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
d)
dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovia boli vyzvaní na vrátenie dotknutej pomoci.
2. Grécko bude Komisiu priebežne informovať o dosiahnutom pokroku na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonávanie tohto rozhodnutia, a to až do vymoženia celkovej sumy pomoci uvedenej v článku 1. Na jednoduchú žiadosť Komisie Grécko bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Poskytne takisto aj podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch, ktoré už príjemcovia vrátili.
Článok 7
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 25. januára 2012