РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 585/2012
z 26. júna 2012,
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a na Ukrajine na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 a ktorým sa ukončuje konanie o preskúmaní pred uplynutím platnosti týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 a 4 a článok 11 ods. 2,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Predchádzajúce prešetrovania a existujúce opatrenia
(1)
Nariadením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Rusku. Rozhodnutím Komisie 2000/70/ES (3) bol prijatý záväzok jedného vývozcu v Rusku. Nariadením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku a na Ukrajine. Na základe nariadenia Rady (ES) č. 1322/2004 (5) sa rozhodlo, že sa už nebudú uplatňovať opatrenia platné na dovoz okrem iného z Ruska z dôvodu obozretnosti v súvislosti so správaním narušujúcim hospodársku súťaž zo strany určitých výrobcov v Únii v minulosti (pozri odôvodnenie 9 uvedeného nariadenia).
(2)
Po revíznom prešetrovaní, ktoré sa uskutočnilo v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 258/2005 (6) zmenila a doplnila konečné opatrenia uložené nariadením (ES) č. 348/2000, zrušila možnosť oslobodenia od cla stanovenú v článku 2 uvedeného nariadenia a uložila antidumpingové clo vo výške 38,8 % na dovoz z Chorvátska a antidumpingové clo vo výške 64,1 % na dovoz z Ukrajiny s výnimkou dovozu od spoločnosti Dnepropetrovsk Tube Works (ďalej len „DTW“), na ktorú sa vzťahovalo antidumpingové clo vo výške 51,9 %.
(3)
Komisia rozhodnutím 2005/133/ES (7) čiastočne pozastavila konečné opatrenia týkajúce sa Chorvátska a Ukrajiny na obdobie deviatich mesiacov s účinnosťou od 18. februára 2005. Čiastočné pozastavenie sa nariadením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) predĺžilo o ďalšie jednoročné obdobie.
(4)
Nariadením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine, zrušila nariadenia (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila predbežné preskúmanie a preskúmanie pred uplynutím platnosti antidumpingových ciel na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Rusku a ukončila predbežné preskúmania antidumpingových ciel na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine (ďalej len „posledné prešetrovanie“).
(5)
Platnými opatreniami sú preto opatrenia stanovené v nariadení (ES) č. 954/2006, t. j. 29,8 % na dovoz z Chorvátska, 35,8 % na dovoz z Ruska, s výnimkou akciovej spoločnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciovej spoločnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, s výnimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokiaľ ide o spoločnosti CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), treba pripomenúť, že ich názvy sa vo februári 2007 zmenili na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Spoločnosť CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následne prestala existovať ako právny subjekt a všetky jej majetkové a ostatné práva a záväzky prevzala spoločnosť LLC Interpipe Niko Tube, ktorá bola založená v decembri 2007.
(7)
V súlade s článkom 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa na základe rozsudku ESD z 12. februára 2012 (11) prepočítala antidumpingová colná sadzba pre skupinu Interpipe. Clo, ktoré v súčasnosti pre túto skupinu platí, je vo výške 17,7 %, ako sa stanovuje v nariadení Rady (EÚ) č. 540/2012 (12), ktorým sa vykonáva tento rozsudok ESD.
1.2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(8)
Komisia 28. júna 2011 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie začatie preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) (13) antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.
(9)
Preskúmanie sa začalo na základe odôvodnenej žiadosti, ktorú 29. marca 2011 podal Obranný výbor priemyslu bezšvových oceľových rúr Európskej únie (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov v Únii, ktorých výroba predstavuje podstatnú časť, v tomto prípade viac než 50 %, celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok v Únii. Žiadosť bola odôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(10)
Okrem vyššie uvedeného preskúmania pred uplynutím platnosti Komisia súčasne začala dve čiastočné preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s pôvodom na Ukrajine a v Rusku (14). O tieto čiastočné preskúmania požiadala jedna skupina vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine, skupina Interpipe, a jedna skupina vyvážajúcich výrobcov v Rusku, skupina TMK. Obidve preskúmania sú rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu iba v súvislosti s príslušnými žiadateľmi.
1.3. Prešetrovanie
(11)
Komisia oficiálne upovedomila vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, známych používateľov, zástupcov vyvážajúcich krajín, žiadateľa a výrobcov v Únii uvedených v žiadosti o začatie preskúmania. Zainteresované strany dostali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(12)
Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine, výrobcov a dovozcov v Únii zapojených do prešetrovania sa v oznámení o začatí preskúmania pôvodne počítalo s vytvorením vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky skutočne potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, uvedené strany boli požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia konania a aby Komisii poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.
(13)
Vzhľadom na skutočnosť, že iba jeden vyvážajúci výrobca v Rusku a jeden vyvážajúci výrobca na Ukrajine poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania a vyjadrili ochotu ďalej spolupracovať s Komisiou, bolo rozhodnuté o nepoužití vzorky v prípade vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine, ale o zaslaní dotazníka týmto výrobcom. Následne sa vyvážajúci výrobca v Rusku, ktorý poskytol informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania, rozhodol, že nebude ďalej spolupracovať a nevyplnil dotazník určený pre vyvážajúceho výrobcu v Rusku.
(14)
Devätnásť výrobcov v Únii poskytlo informácie požadované na účely výberu vzorky a vyjadrilo ochotu spolupracovať s Komisiou. Na základe informácií od výrobcov v Únii Komisia pred začatím konania predbežne vybrala vzorku štyroch výrobcov, ktorí sa považovali za reprezentatívnu vzorku výrobného odvetvia Únie z hľadiska objemu výroby a predaja podobného výrobku v Únii. Po tom, ako Komisia dostala pripomienky týkajúce sa vhodnosti tohto výberu v lehote 15 dní od začatia konania, nahradila jedného predbežne vybraného výrobcu iným výrobcom.
(15)
Štyria dovozcovia poskytli informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania a vyjadrili ochotu spolupracovať s Komisiou. Komisia sa preto rozhodla nepoužiť výber vzorky a namiesto toho zaslať dotazník týmto dovozcom.
(16)
Dotazníky boli preto zaslané štyrom výrobcom v Únii zaradeným do vzorky, štyrom dovozcom a všetkým vyvážajúcim výrobcom v troch príslušných krajinách, ktorí sa prihlásili.
(17)
Žiadny z vyvážajúcich výrobcov v Rusku nepredložil vyplnený dotazník. Preto sa dospelo k záveru, že počas prešetrovania nespolupracoval žiadny vyvážajúci výrobca v Rusku.
(18)
Jedna skupina vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine predložila vyplnený dotazník.
(19)
Jeden vyvážajúci výrobca v Chorvátsku predložil vyplnený dotazník.
(20)
Vyplnené dotazníky ďalej zaslali štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, traja dovozcovia a jeden používateľ.
(21)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a následnej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko a jej prepojená spoločnosť TGS UK, Aberdeen, Spojené kráľovstvo,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko a jej prepojená spoločnosť Almesa, Barcelona, Španielsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobca v Chorvátsku:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Vyvážajúci výrobca na Ukrajine:
-
skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jej prepojené spoločnostind LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe SA, Lugano, Švajčiarsko).
d)
Dovozcovia/používatelia:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Taliansko,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Taliansko.
(22)
Prešetrovanie v súvislosti s pokračovaním alebo opakovaným výskytom dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Skúmanie trendov dôležitých pre hodnotenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2008 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(23)
Príslušný výrobok je rovnaký ako výrobok v poslednom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu v súčasnosti platných opatrení, t. j. určité bezšvové rúry a rúrky zo železa alebo z ocele (ďalej len „BRR“), ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) (15) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradené do číselných znakov KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Príslušný výrobok má široké využitie, ako je preprava plynu kvapalín, stavebné zariadenia na stohovanie, mechanické využitie, plynové potrubia, kotlové rúry a aj ako rúry a rúrky používané na vŕtanie, vrstvenie a odvádzanie potrubím v ropnom priemysle (tzv. OCTG - oil and country tubular goods).
(25)
BRR sa používateľom dodávajú v rôznych formách. Môžu byť napríklad galvanizované, opatrené závitom, dodávané ako neopracované rúry (t. j. bez akéhokoľvek tepelného spracovania), s osobitnými ukončeniami, s rozličnými prierezmi, rezané alebo nerezané na určitú veľkosť. Pre rúry neexistujú žiadne všeobecné štandardné veľkosti, čo vysvetľuje skutočnosť, že väčšina BRR sa vyrába podľa objednávok zákazníkov. BRR sa bežne spájajú zváraním. V mimoriadnych prípadoch sa však môžu spojiť pomocou závitu alebo sa môžu používať samostatne, hoci zostávajú zvárateľnými. Prešetrovaním sa dokázalo, že všetky BRR majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické charakteristiky a rovnaké základné využitie.
2.2. Podobný výrobok
(26)
Ako bolo stanovené v predchádzajúcom prešetrovaní, ako aj v poslednom prešetrovaní, toto prešetrovanie týkajúce sa preskúmania pred uplynutím platnosti potvrdilo, že výrobok vyvážaný do Únie z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny, vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine, a výrobok vyrábaný a predávaný v Únii výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a konečné použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
(27)
V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmala pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu po možnom uplynutí platnosti platných opatrení.
3.1. Úvodné poznámky
(28)
Celkový objem dovozu BRR z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny evidovaný Eurostatom dosiahol počas ORP 42 723 ton, čo predstavuje 2,5 % podiel na trhu Únie.
(29)
V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa vždy, ak sa okolnosti nezmenili alebo ak boli k dispozícii informácie, použila rovnaká metodika ako v poslednom prešetrovaní. V prípade nespolupráce, ako to bolo v prípade Ruska, sa museli použiť dostupné skutočnosti v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Pokiaľ ide o Chorvátsko a Ukrajinu, použili sa informácie, ktoré poskytli spolupracujúce spoločnosti, ako aj verejne dostupné informácie.
3.2. Dumping pri dovoze počas ORP
3.2.1. Všeobecná metodika
(30)
Na všetkých spolupracujúcich výrobcov v Chorvátsku a na Ukrajine sa uplatnila ďalej uvedená všeobecná metodika. Preto sa v prezentácií zistení o dumpingu pre každú z príslušných krajín opisuje len to, čo je pre jednotlivé vyvážajúce krajiny špecifické. Čo sa týka Ruska, vzhľadom na to, že žiadny z existujúcich ruských vyvážajúcich výrobcov nespolupracoval, pri celkovej analýze vrátane výpočtu dumpingu sa podľa článku 18 základného nariadenia vychádzalo z najvhodnejších dostupných skutočností.
3.2.2. Normálna hodnota
(31)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najskôr v prípade každého spolupracujúceho výrobcu preskúmalo, či bol celkový objem jeho domáceho predaja podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny v porovnaní s celkovým objemom jeho predaja na vývoz do Únie, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval aspoň 5 % z celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie.
(32)
V súvislosti s každým druhom výrobku, ktorý vyvážajúci výrobca predával na svojom domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či je jeho predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu výrobku sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem tohto druhu výrobku predaný vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu nezávislým zákazníkom počas ORP predstavoval aspoň 5 % celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvezeného do Únie.
(33)
Potom sa preskúmalo, či domáci predaj každého druhu výrobku možno považovať za predaj v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Toto sa uskutočnilo pomocou stanovenia podielu ziskového predaja každého vyvážaného druhu príslušného výrobku počas ORP nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(34)
Pre tie druhy výrobkov, pri ktorých sa viac ako 80 % objemu predaja druhu výrobku na domácom trhu realizovalo za cenu vyššiu ako náklady a kde bola vážená priemerná predajná cena tohto druhu výrobku rovnaká alebo vyššia ako jednotkové výrobné náklady, sa normálna hodnota podľa druhu výrobku vypočítala ako vážený priemer skutočných domácich cien celkového predaja daného druhu výrobku bez ohľadu na to, či tento predaj bol alebo nebol ziskový.
(35)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja daného druhu výrobku uskutočneného počas ORP.
(36)
V prípadoch, keď nedošlo k žiadnemu domácemu predaju konkrétneho druhu výrobku a v prípade druhov výrobkov, pri ktorých bol domáci predaj nepostačujúci, sa normálna hodnota stanovila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia.
(37)
Pri vytváraní normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa sumy na predajné, všeobecné a administratívne náklady a na zisky zakladali v súlade s uvádzacou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia na skutočných údajoch týkajúcich sa výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim výrobcom alebo na dostupných skutočnostiach.
3.2.3. Vývozná cena
(38)
Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
3.2.4. Porovnanie
(39)
Normálna hodnota a vývozná cena vyvážajúcich výrobcov zo spolupracujúcej skupiny sa porovnali na základe cien zo závodu. Na zabezpečenie spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vykonali náležité úpravy s ohľadom na rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
3.2.5. Dumpingové rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(40)
V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa vážená priemerná normálna hodnota porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu výrobku na základe cien zo závodu pre každú spolupracujúcu spoločnosť.
3.3. Chorvátsko
(41)
Počas ORP celkový objem dovozu BRR zo spoločnosti CMC Sisak, ktorá je jediným vyvážajúcim výrobcom BRR v Chorvátsku, predstavoval menej ako 1 % celkovej spotreby v Únii.
3.3.1. Normálna hodnota
(42)
Na základe prešetrovania sa preukázalo, že zatiaľ čo domáci predaj príslušného výrobku bol reprezentatívny v súlade s odôvodneniami 30 a 31, pri bežnom obchodovaní nebol realizovaný žiadny predaj. Normálna hodnota pre spolupracujúceho výrobcu sa preto stanovila podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
(43)
V dôsledku toho sa normálna hodnota stanovila na základe výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítala primeraná výška zisku a predajných, všeobecných a administratívnych nákladov, pričom sa vychádzalo z dostupných údajov.
3.3.2. Vývozná cena
(44)
Spolupracujúci výrobca vyvážal príslušný výrobok buď priamo, alebo prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto stanovili podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných prvému nezávislému zákazníkovi v Únii.
3.3.3. Porovnanie
(45)
Porovnanie medzi stanovenou normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(46)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania na rovnakej úrovni obchodu sa riadne zohľadnili rozdiely, ktoré mali podľa zistení vplyv na porovnateľnosť cien. Vykonali sa preto úpravy podľa článku 2 ods. 10 základného nariadenia, pokiaľ išlo o dopravné náklady, zľavy a rabaty, provízie a náklady na úvery.
3.3.4. Dumpingové rozpätie
(47)
V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania váženého priemeru stanovenej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie. Toto porovnanie preukázalo existenciu značného dumpingu počas ORP na úrovni viac ako 60 %.
3.4. Rusko
(48)
Celkový objem dovozu BRR z Ruska evidovaný Eurostatom dosiahol počas ORP 10 785 ton, čo predstavuje približne 1 % z podielu na trhu Únie.
3.4.1. Normálna hodnota
(49)
Ako sa uvádza vyššie, keďže žiadny z vyvážajúcich výrobcov v Rusku nespolupracoval, pri stanovení toho, či počas ORP existoval dumping alebo nie, sa muselo vychádzať z dostupných údajov. Podľa článku 18 základného nariadenia a pri absencii údajov z dotazníka sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov zo žiadosti o preskúmanie a z odborných periodických publikácií Metal Expert z oblasti najzákladnejšej kvality bezšvových rúrok vyrobených úpravou za tepla.
(50)
Pokiaľ ide o ceny plynu v Rusku, zistilo sa, že pri uložení opatrení v rámci posledného prešetrovania sa musela vykonať úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia (16). V rámci súčasného prešetrovania sa však normálna hodnota stanovila bez toho, aby sa zvážilo, či je potrebná úprava nákladov na plyn, ktoré musia znášať ruskí vyvážajúci výrobcovia, v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Bolo to tak preto, lebo, ako sa uvádza v odôvodnení 53, už použitie samotných neupravených výrobných nákladov jasne poukazuje na to, že počas ORP dochádzalo k dumpingu. V dôsledku toho a vzhľadom na skutočnosť, že cieľom preskúmania pred uplynutím platnosti je určiť, či je pravdepodobné pokračovanie dumpingu alebo jeho opakovaný výskyt v prípade zrušenia opatrení, aby bolo možné rozhodnúť, či by sa mali v súčasnosti uplatniteľné opatrenia zachovať alebo zrušiť, nepovažovalo sa za nevyhnutné preskúmať, či úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola v tomto prípade oprávnená.
3.4.2. Vývozná cena
(51)
Priemerná vývozná ceny sa vypočítala na základe hodnoty CIF evidovanej Eurostatom pre zodpovedajúce druhy bezšvových rúrok vyrobených úpravou za tepla.
3.4.3. Porovnanie
(52)
Keďže neexistujú overené údaje z dotazníka, na porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa použili údaje uvedené v žiadosti v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
3.4.4. Dumpingové rozpätie
(53)
V súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie stanovilo na základe porovnania vypočítanej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie podľa druhu výrobku. Toto porovnanie poukázalo na existenciu dumpingu vo výške 38,4 %, ktorý je vyšší ako dumpingové rozpätie 35,8 % zistené v rámci posledného prešetrovania.
3.5. Ukrajina
(54)
Z troch známych vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine spolupracovala v tomto revíznom prešetrovaní s Komisiou iba jedna skupina, a to skupina Interpipe. Tento vyvážajúci výrobca predstavoval približne 70 % celkovej výroby BRR na Ukrajine a viac ako 80 % celkového vývozu BRR z Ukrajiny do Únie. Počas ORP predstavoval podiel vývozu z Ukrajiny do Únie vo vzťahu k spotrebe v Únii menej ako 2 %.
3.5.1. Normálna hodnota
(55)
Na základe prešetrovania sa zistilo, že domáci predaj podobného výrobku bol reprezentatívny v súlade s vyššie uvedenými odôvodneniami 31 až 33. Normálna hodnota sa preto stanovila v súlade s vyššie uvedenými odôvodneniami 34 až 37.
(56)
Pokiaľ ide o ceny energií na Ukrajine, zistilo sa, že pri uložení opatrení v rámci posledného prešetrovania sa musela vykonať úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia (17). V rámci súčasného prešetrovania sa však normálna hodnota stanovila bez toho, aby sa zvážilo, či je v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia potrebná úprava nákladov na energie, ktoré musia znášať ukrajinskí vyvážajúci výrobcovia. Dôvodom bolo, ako sa uvádza v nižšie uvedenom odôvodnení 61, že už použitie samotných neupravených výrobných nákladov jasne poukazuje na to, že počas ORP dochádzalo k dumpingu. V dôsledku toho a vzhľadom na skutočnosť, že cieľom preskúmania pred uplynutím platnosti je určiť, či je pravdepodobné pokračovanie dumpingu alebo jeho opakovaný výskyt v prípade, že by sa zrušili opatrenia, aby sa mohlo stanoviť, či by sa mali v súčasnosti uplatniteľné opatrenia zachovať alebo zrušiť, nepovažovalo sa za nevyhnutné preskúmať, či úprava podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia bola v tomto prípade oprávnená.
3.5.2. Vývozná cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážala príslušný výrobok prostredníctvom svojej prepojenej obchodnej spoločnosti vo Švajčiarsku priamo nezávislým zákazníkom v Únii. Vývozné ceny sa preto stanovili v súlade s odôvodnením 38.
3.5.3. Porovnanie
(58)
Normálna hodnota a vývozná cena skupiny Interpipe sa porovnali v súlade s odôvodnením 39. Na tomto základe sa vykonali úpravy s ohľadom na náklady na dopravu, poistenie manipuláciu, nakladanie a pomocné náklady, náklady na úver a provízie, a to vo všetkých prípadoch, kde sa to dalo uplatniť a odôvodniť.
3.5.4. Dumpingové rozpätie
(59)
Dumpingové rozpätie sa vypočítalo v súlade s odôvodnením 40.
(60)
Rovnako ako v poslednom prešetrovaní a v súlade so štandardnou praxou inštitúcií sa vypočítalo jedno dumpingové rozpätie pre celú skupinu. V metóde použitej na tento výpočet sa pred určením váženej priemernej miery dumpingu pre skupinu ako celok najprv vypočítala výška dumpingu pre každého jednotlivého vyvážajúceho výrobcu. Treba poznamenať, že táto metóda sa líšila od metódy použitej v poslednom prešetrovaní, pri ktorej sa výpočet dumpingu uskutočnil s využitím všetkých príslušných údajov výrobných podnikov týkajúcich sa výroby, ziskovosti a predaja v Únii. Zmena okolností, ktorou sa odôvodňuje táto zmena v metóde, nastala v dôsledku zmeny v podnikovej štruktúre skupiny, ktorá umožňuje identifikáciu výrobcu v skupine, pokiaľ ide o predaj a výrobu.
(61)
Porovnaním sa zistila existencia dumpingu na úrovni viac ako 10 % u spolupracujúcej skupiny vyvážajúcich výrobcov, ktorí v ORP vyvážali do Únie.
4. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA DUMPINGU
4.1. Úvodné poznámky
(62)
Z uvedených úvah vyplýva, že počas ORP dumping naďalej pretrvával. Preto sa v nasledujúcej časti skúma pravdepodobnosť pokračovania dumpingu v prípade, že by sa nechala uplynúť platnosť opatrení.
4.1.1. Chorvátsko
(63)
Ako sa uvádza v odôvodnení 46, zistilo sa, že počas ORP existovalo významné dumpingové rozpätie. Vlastník vyvážajúceho výrobcu sa následne rozhodol zbaviť sa spoločnosti a v dôsledku toho prestal vyvážajúci výrobca na jeseň 2011 prijímať nové objednávky a do konca roku 2011 ukončil celú výrobu BRR. Od roku 2012 sa preto nikde v Chorvátsku nevyrábajú BRR a ich vývoz bol v období po ORP obmedzený na veľmi malé množstvá.
(64)
Prešetrovaním sa zistilo, že spoločnosť, ktorá vyrába na objednávku, nemá žiadne významné zásoby. Vzhľadom na rozmanitú škálu rúr a na vysoké náklady skutočne nemožno držaním veľkých zásob získať žiadne hospodárske výhody.
(65)
Na základe uvedených úvah a so zreteľom na to, že proces predaja spoločnosti stále prebieha, je pokračovanie dumpingu v súvislosti s BRR s pôvodom v Chorvátsku z krátkodobého až strednodobého hľadiska veľmi nepravdepodobný.
4.1.2. Rusko
4.1.2.1. Úvodné poznámky
(66)
Okrem analýzy existencie dumpingu v ORP sa prešetrovala aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
(67)
V uvedenej súvislosti boli analyzované tieto aspekty: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobná a nevyužitá kapacita v Rusku, atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách.
4.1.2.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatrení v júni 2006 a po ich prehodnotení v auguste 2008 nariadením Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný ako dovoz s pôvodom v Rusku sa neustále znižoval a zostal na nízkej úrovni až do konca ORP.
(69)
V tom istom období sa ceny dumpingového dovozu z Ruska udržiavali na relatívne nízkej úrovni.
4.1.2.3. Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita v Rusku
(70)
Pokiaľ ide o celkovú výrobnú kapacitu BRR v Rusku a keďže neexistujú overené údaje, z rôznych verejne dostupných informačných zdrojov vyplýva, že výrobná kapacita do veľkej miery prekračuje dopyt na domácom trhu.
(71)
Napriek tomu, že ruský podiel na trhu v Únii nie je výrazne vyšší ako 1 %, odhadovaná ruská inštalovaná kapacita predstavuje takmer 4 milióny ton ročne. Ruské výrobné odvetvie využíva iba približne 70 % svojej výrobnej kapacity. Po odpočítaní známej domácej spotreby a objemu vývozu na iné trhy súčasná nevyužitá kapacita presahuje podľa ruskej vývoznej štatistiky 1 milión ton ročne, čo zodpovedá takmer 65 % spotreby v Únii. Napriek tejto súčasnej nadbytočnej kapacite a na základe informácií, ktoré poskytol navrhovateľ a ktoré neboli zainteresovanými stranami spochybnené, ruská kapacita sa podľa všetkého môže v nadchádzajúcich rokoch ešte zvýšiť. Jeden vyvážajúci výrobca v Rusku uviedol, že pracuje s vyššou výrobnou kapacitou a nemá v úmysle v blízkej budúcnosti rozširovať ju. Tento vyvážajúci výrobca takisto uviedol, že podľa spoľahlivej publikácie o trhu je miera využívania výrobných kapacít pre BRR v ruskom výrobnom odvetví „vysoká“ a že objem výroby príslušného výrobku v Rusku je v súlade s domácou spotrebou. Informácie, ktoré poskytla spoločnosť, však neboli dostupné v dokumentácii, pretože spoločnosť sa rozhodla, že nebude spolupracovať, a ani nebolo možné ich overiť. Okrem toho výraz „vysoká“ nebol v publikácii kvantifikovaný a v tejto súvislosti nebolo možné vyvodiť závery. Komentáre týkajúce sa úrovní výroby a spotreby príslušného výrobku v Rusku preto nemali spochybňujúci vplyv na existenciu významnej nevyužitej kapacity v Rusku. Treba uviesť, že odhadovaná inštalovaná kapacita na úrovni takmer 4 miliónov ton ročne nebola spochybnená po oznámení zistení prešetrovania všetkým zainteresovaným stranám.
4.1.2.4. Atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách
(72)
Ako už bolo uvedené, na ruskom trhu existuje výrazný prebytok výrobnej kapacity, čo môže viesť k silnej a prirodzenej potrebe hľadania alternatívnych trhov, ktoré by tento prebytok výrobnej kapacity pohltili.
(73)
Trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete a neustále sa rozširuje. Z informácií zhromaždených v priebehu prešetrovania je zrejmé aj to, že ruské spoločnosti prejavili veľký záujem posilniť svoju prítomnosť na jednom z najväčších trhov na svete a udržať si významný podiel na trhu Únie. Jeden vyvážajúci výrobca v Rusku tvrdil, základom pre zistenia týkajúce sa existencie dumpingu a pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu a ujmy mali byť predložené informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania, a nie zistenia založené na najvhodnejších dostupných údajoch. Keď sa však tento vyvážajúci výrobca v Rusku rozhodol ďalej nespolupracovať, uviedol, že v dôsledku vnútornej reštrukturalizácie by sa vyplnený dotazník, ktorý by zahŕňal informácie predložené po začatí konania, nemohol v prípade tohto výrobcu použiť na určenie toho, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu alebo či sa okolnosti zmenili v takej miere, ktorá by odôvodňovala prehodnotenie úrovne opatrení. Preto sa dospelo k záveru, že tieto informácie sa nemôžu použiť.
4.1.2.5. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(74)
Na základe opísaných zistení je možné skonštatovať, že sa aj naďalej realizuje dovoz z Ruska za dumpingové ceny a že existuje vysoká pravdepodobnosť pokračovania dumpingu. Vzhľadom na súčasnú a potenciálnu budúcu nevyužitú kapacitu v Rusku, ako aj na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete s atraktívnou cenovou úrovňou, možno konštatovať, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, ruskí vývozcovia by podľa všetkého naďalej zvyšovali objem svojho vývozu do Únie za dumpingové ceny.
4.1.3. Ukrajina
4.1.3.1. Úvodné poznámky
(75)
Po preskúmaní existencie dumpingu počas ORP (odôvodnenia 54 až 61) sa skúmala aj pravdepodobnosť pokračovania dumpingu.
(76)
V tejto súvislosti sa analyzovali tieto aspekty: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobná a nevyužitá kapacita na Ukrajine a atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách.
4.1.3.2. Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatrení v júni 2006 sa dovoz Ukrajiny významne znížil a zostal na dosť nízkej úrovni s podielom na trhu Únie menším ako 2 %. V tom istom období sa ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny udržiavali na relatívne nízkej úrovni. Okrem toho sa zistilo, že priemerné predajné ceny na iné vývozné trhy ako Únia, kde sa neuplatňujú žiadne antidumpingové clá, sú na podobnej alebo dokonca nižšej úrovni ako predajné ceny do Únie.
4.1.3.3. Výrobná kapacita a nevyužitá kapacita na Ukrajine
(78)
Na základe verejne dostupných informácií existujú traja hlavní ukrajinskí výrobcovia BRR s celkovou odhadovanou výrobnou kapacitou približne 1,5 milióna tony ročne, čo zodpovedá takmer celkovej spotrebe v Únii.
(79)
Napriek tomu, že podiel Ukrajiny na trhu Únie je o niečo nižší ako 2 %, odhadovaná nevyužitá kapacita na Ukrajine je 50 % alebo 750 000 ton ročne, čo zodpovedá takmer polovici spotreby v Únii.
4.1.3.4. Atraktívnosť trhu Únie a trhov v iných tretích krajinách
(80)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že všetci traja ukrajinskí výrobcovia BRR vyvážajú príslušný výrobok do Únie. Na základe prešetrovania sa ďalej ukázalo, že spolupracujúca strana uskutočňuje vývoz do Únie za dumpingové ceny. Z verejne dostupných informácií ďalej vyplýva, že ostatní hlavní ukrajinskí výrobcovia vyvážajú BRR do Únie za nižšie ceny ako sú ceny spolupracujúcej spoločnosti.
4.1.3.5. Záver o pravdepodobnosti pokračovania dumpingu
(81)
Vzhľadom na to, že dovoz z Ukrajiny sa stále uskutočňuje za dumpingové ceny a že predaj na vývoz na vývozné trhy iné ako Európska únia sa uskutočňuje za ceny podobné alebo dokonca nižšie ako sú ceny v Únii, a vzhľadom na významnú nevyužitú kapacitu na Ukrajine a na skutočnosť, že trh Únie je jedným z najväčších trhov na svete, možno konštatovať, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, ukrajinskí vývozcovia by podľa všetkého naďalej zvyšovali objem svojho vývozu do Únie za dumpingové ceny.
4.2. Záver
(82)
Vzhľadom na uvedené úvahy sa dospelo k záveru, že ak by sa nechala uplynúť platnosť antidumpingových opatrení, existuje značné a reálne riziko pokračovania dumpingu, pokiaľ ide o BRR s pôvodom na Ukrajine a v Rusku. Na druhej strane osobitné okolnosti, ktorých existencia sa zistila v súvislosti s Chorvátskom, viedli k záveru, že v tomto prípade neexistuje riziko pokračovania dumpingu, pokiaľ by uplynula platnosť existujúcich antidumpingových opatrení v súvislosti s dovozom BRR s pôvodom v Chorvátsku.
5. VÝROBA V ÚNII A VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(83)
BRR vyrába v rámci Únie okolo 19 výrobcov/skupín výrobcov, ktorí tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(84)
Ako je uvedené v odôvodnení 14, vzorka pozostávajúca zo štyroch výrobcov/skupín výrobcov bola vybraná z týchto 19 výrobcov v Únii, ktorí predložili požadované informácie:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Nemecko,
-
Huta Batory, Poľsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španielsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Nemecko,
-
Rurexpol SP. z o.o., Poľsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Taliansko,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španielsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francúzsko,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemecko,
-
V & M, Francúzsko,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakúsko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Treba uviesť, že štyria výrobcovia v Únii zaradení do vzorky predstavovali 30 % celkovej výroby v Únii počas ORP a 35 % celkového predaja na trhu Únie, zatiaľ čo uvedených 19 výrobcov v Únii predstavovalo 100 % celkovej výroby Únie počas ORP, čo sa považuje za reprezentatívnu vzorku celkovej výroby v Únii.
6. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
6.1. Spotreba na trhu Únie
(86)
Spotreba Únie sa stanovila na základe objemov predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a údajov Eurostatu o dovoze do EÚ.
(87)
Na základe týchto údajov sa zistilo, že v období medzi rokom 2008 a ORP spotreba v Únii klesla o 34 % z 2 597 110 ton na 1 724 743 ton. Spotreba bola v roku 2008 veľmi vysoká, čo by mohla vysvetľovať skutočnosť, že vysoké ceny ropy a plynu v roku 2008 podnietili nárast investícií v týchto odvetviach, čo malo za následok zvýšenie dopytu. Zníženie sa plne prejavilo v roku 2009, keď sa spotreba znížila takmer o 50 %. Po roku 2009 sa spotreba opäť začala zvyšovať a tento trend pokračoval až do ORP.
2008
2009
2010
ORP
Spotreba v Únii (v tonách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Dovoz z príslušných krajín
6.2.1. Kumulácia
(88)
V predchádzajúcich prešetrovaniach bol dovoz BRR s pôvodom v Chorvátsku, v Rusku a na Ukrajine posudzovaný kumulatívne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia. Skúmalo sa, či je kumulatívne posudzovanie vhodné aj pre súčasné prešetrovanie.
(89)
V tomto ohľade sa zistilo, že rozpätie dumpingu stanovené v súvislosti s dovozom z každej krajiny bolo vyššie ako minimálna úroveň. Pokiaľ ide o množstvá, uskutočnila sa výhľadová analýza pravdepodobných objemov vývozu v prípade každej krajiny, ak by sa zrušili opatrenia. Zistilo sa, že je pravdepodobné, že dovoz z Ruska a Ukrajiny by sa na rozdiel od dovozu z Chorvátska zvýšil na úrovne výrazne presahujúce úrovne dosiahnuté v ORP a určite by presiahol prah zanedbateľnosti, ak by sa opatrenia zrušili. Pokiaľ ide o Chorvátsko, zistilo sa, že dovoz do Únie bol v posudzovanom období zanedbateľný a výroba sa po ORP dokonca úplne skončila. Nie je preto pravdepodobné, že táto situácia sa v krátkodobom horizonte zmení.
(90)
Vzhľadom na skutočnosť, že objem dumpingového dovozu z Chorvátska bol počas ORP zanedbateľný a že nie je pravdepodobné, že sa zvýši, z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 88 sa usúdilo, že kritéria stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia neboli splnené, pokiaľ ide o dovoz z Chorvátska.
(91)
Pokiaľ ide o dovoz z týchto troch príslušných krajín, prešetrovaním sa zistilo, že dovážané BRR z týchto krajín mali rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti. Okrem toho boli rôzne druhy dovážaných BRR zameniteľné s druhmi vyrábanými v Únii a boli predávané v Únii počas rovnakého obdobia. Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že dovážané BRR s pôvodom v príslušných krajinách konkurovali BRR vyrábaným v Únii.
(92)
Na základe uvedeného sa preto usúdilo, že kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli, pokiaľ ide o Rusko a Ukrajinu, splnené. Dovoz z týchto dvoch krajín bol preto preskúmaný kumulatívne. Keďže v prípade Chorvátska neboli splnené kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia, a najmä podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami, dovoz s pôvodom v tejto krajine bol preskúmaný individuálne.
6.3. Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu
(93)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a na Ukrajine znížil počas posudzovaného obdobia o 47 %. Presnejšie, najväčší pokles sa zaznamenal v roku 2009 a odvtedy sa dovoz mierne znížil zo 40 611 na 38 108 ton. Toto všetko treba zohľadniť na pozadí klesajúcej spotreby.
(94)
Podiel ruského a ukrajinského dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia znížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokiaľ ide o vážené priemerné ceny dovozu BRR, v roku 2009 poklesli o 15 percentuálnych bodov a neskôr opäť stúpli, aby v ORP dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2008. Tento pokles a následný nárast zhruba kopírovali trendy v oblasti nákladov na suroviny.
2008
2009
2010
ORP
Dovoz (v tonách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podiel na trhu (v %)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Cenové podhodnotenie
(96)
Vzhľadom na to, že ruskí vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali, cenové podhodnotenie, pokiaľ ide o dovoz z Ruska, sa muselo stanoviť na základe dovoznej štatistiky podľa číselných znakov KN pomocou informácií zozbieraných na základe článku 14 ods. 6 základného nariadenia. Cenové podhodnotenie v súvislosti s dovozom z Ukrajiny sa stanovilo pomocou dovozných cien spolupracujúceho ukrajinského vyvážajúceho výrobcu bez antidumpingového cla. Príslušné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli ceny pre nezávislých zákazníkov upravené v prípade potreby na úroveň cien zo závodu. V ORP sa rozpätie podhodnotenia v prípade dovozu BRR s pôvodom v Rusku a na Ukrajine pohybovalo bez antidumpingového cla v rozmedzí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4. Dovoz z Chorvátska
6.4.1. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Chorvátska
(97)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Chorvátsku počas posudzovaného obdobia zvýšil o 133 %. V roku 2008 sa dovoz uskutočnil vo veľmi malom množstve, následne sa do roku 2010 zvyšoval a v ORP sa opäť mierne znížil. Celkovo zostala úroveň dovozu z Chorvátska počas celého posudzovaného obdobia veľmi nízka.
(98)
Podiel chorvátskeho dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Dovozné ceny sa počas posudzovaného obdobia plynule znížili o 23 %.
2008
2009
2010
ORP
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podiel na trhu (v %)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2. Cenové podhodnotenie
(100)
Cenové podhodnotenie sa stanovilo pomocou vývozných cien spolupracujúceho chorvátskeho výrobcu bez antidumpingového cla a zistilo sa, že je na úrovni 29,3 %. Vzhľadom na neexistenciu žiadneho ďalšieho vyvážajúceho výrobcu v Chorvátsku je tento záver platný aj pre krajinu ako celok.
6.5. Ďalšia krajina, ktorej sa týkajú antidumpingové opatrenia
(101)
Podľa údajov Eurostatu sa objem dovozu BRR s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), ako je vymedzené v článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) Rady č. 926/2009 (19), znížil počas posudzovaného obdobia o 80 %.
(102)
Podiel čínskeho dovozu na trhu sa znížil z 20,5 % v roku 2008 na 3,1 % v ORP.
7. HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
(103)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
7.1. Úvodné poznámky
(104)
Vzhľadom na skutočnosť, že bol použitý výber vzorky, pokiaľ ide o výrobné odvetvie Únie, ujma bola posudzovaná na základe informácií zhromaždených na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, ako je vymedzené v odôvodnení 57, aj na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
(105)
Tam, kde sa využíva výber vzorky, sa v súlade so zavedenou praxou určité ukazovatele ujmy (výroba, kapacita, produktivita, odbyt, podiel na trhu, rast a zamestnanosť) analyzujú za výrobné odvetvie Únie ako celok, kým ukazovatele ujmy, ktoré sa týkajú výsledkov jednotlivých podnikov, t. j. ceny, výrobné náklady, ziskovosť, mzdy, investície, návratnosť investícií, peňažné toky, schopnosť obstarať kapitál, sa skúmajú na základe informácií zhromaždených na úrovni výrobcov z Únie, ktorí boli zaradení do vzorky.
7.2. Údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobného odvetvia Únie sa v období od roku 2008 do ORP znížila o 16 %, t. j. z 3 479 266 ton na 2 917 325 ton. Objem výroby v roku 2009 značne poklesol o 43 % v dôsledku celosvetového hospodárskeho poklesu. Súčasne so zlepšovaním situácie v oblasti dopytu došlo v roku 2010 a v ORP k oživeniu výroby a medzi rokom 2009 a ORP sa výroba zvýšila o 27 %, ale nedosiahla už úroveň z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend ako spotreba, ale v dôsledku dopytu na trhoch mimo EÚ sa znížil menej ako spotreba na trhu Únie.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Objem výroby (v tonách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a miery využitia kapacity
(107)
Výrobná kapacita zostávala počas posudzovaného obdobia stabilná. Keďže výroba sa znížila o 16 %, výsledné využitie kapacity sa znížilo z 80 % v roku 2008 na 67 % počas ORP. Najväčšie zníženie sa však zaznamenalo v roku 2009 - z 80 % na 45 % v dôsledku zníženia objemu výroby. V roku 2010 a v ORP využitie kapacity plynulo rástlo.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Využitie kapacity
80 %
45 %
62 %
67 %
Index
100
56
77
83
c) Zásoby
(108)
Pokiaľ ide o zásoby, veľká väčšina výroby sa realizuje na objednávku. Preto napriek tomu, že stav zásob výrobcov zaradených do vzorky sa v roku 2009 výrazne znížil, ale s miernymi výkyvmi od roku 2010 do ORP sa zvyšoval takmer na úroveň roku 2008, má sa za to, že v tomto prípade nebol stav zásob relevantným ukazovateľom ujmy.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem predaja
(109)
Predaj uskutočnený výrobným odvetvím Únie na trhu Únie v období od roku 2008 do ORP klesol o 21 %. Po poklese o 42 % v roku 2009 sa objem predaja do ORP opätovne zvýšil o 21 percentuálnych bodov. Tento vývoj je v súlade s vývojom spotreby na trhu Únie, ktorá sa v období od roku 2009 znížila o 48 % v dôsledku hospodárskeho poklesu a následne sa začala opäť zvyšovať.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Predaj neprepojeným stranám v Únii (v tonách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podiel na trhu
(110)
Výrobné odvetvie Únie postupne dokázalo zvýšiť svoj podiel na trhu v období od roku 2008 do ORP. Toto zvýšenie bolo spôsobené najmä tým, že od roku 2009 sa uplatňujú antidumpingové opatrenia proti dovozu z ČĽR. Nižšie uvedený podiel na trhu je podielom z celkového predaja výrobného odvetvia Únie neprepojeným aj prepojeným zákazníkom v Únii, vyjadreným ako percento spotreby v Únii.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Podiel na trhu
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
f) Rast
(111)
Objem predaja výrobného odvetvia Únie v období od roku 2008 do ORP, keď sa spotreba Únie znížila o 34 %, znížil iba o 21 %. Výrobné odvetvie Únie teda získalo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z Ruska a Ukrajiny stratil počas rovnakého obdobia 0,6 % podielu.
g) Zamestnanosť
(112)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2008 do ORP znížila o 8 %. Znižovanie sa začalo v roku 2009, pokračovalo v roku 2010, v ORP sa však zamestnanosť opätovne zvýšila o 11 % v porovnaní v rokom 2010. To svedčí o tom, že výrobné odvetvie Únie sa dokázalo prispôsobiť novej situácii na trhu.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Zamestnanosť
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie meraná ako produkcia na ekvivalent plného pracovného úväzku (full-time equivalent, FTE) využitá za rok bola počas posudzovaného obdobia nestála.
Výrobné odvetvie Únie
2008
2009
2010
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Rozsah dumpingového rozpätia
(114)
Pokiaľ ide o účinky rozsahu skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie, tieto účinky sa vzhľadom na objem dovozu z príslušných krajín nemôžu považovať za zanedbateľné.
7.3. Údaje týkajúce sa výrobcov z Únie zaradených do vzorky
a) Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(115)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie v období od roku 2008 do ORP klesli o 13 %. V roku 2009 sa ceny mierne zvýšili a následne v roku 2010 klesli o 17 %. V ORP sa ceny v porovnaní s rokom 2010 mierne zvýšili. Tento vývoj cien súvisí so skutočnosťou, že rok 2008 bol rokom s veľmi vysokým dopytom a vysokými cenami surovín, čo malo za následok vyššie predajné ceny. Účinky mohli byť citeľné ešte v prvej polovici roku 2009. Od druhej polovice roku 2009 sa dopyt značne znížil a ceny poklesli, čo zodpovedalo trendu znižovania cien surovín. Zdá sa, že v ORP sa pokles cien zastavil.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Priemerná jednotková predajná cena v EÚ (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
V období od roku 2008 do ORP sa priemerná mzda na FTE znížila o 12 % počas posudzovaného obdobia. Nemožno však vyvodiť žiadny zmysluplný záver.
c) Investície a schopnosť získavať kapitál
(117)
Investície do BRR sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 24 %. Investície boli značné a v ORP prekročili 100 miliónov EUR. Odvetvie BRR je kapitálovo náročné odvetvie a v záujme zachovania si konkurencieschopnosti si vyžaduje značné investície do výrobných liniek. Prešetrovaním sa zistilo, že sa uskutočnili investície na udržanie výrobnej kapacity na jej súčasnej úrovni a nie na účely zvýšenia objemu výroby. Takisto sa zistilo, že výrobcovia zaradení do vzorky v posudzovanom období nečelili problémom pri získavaní kapitálu.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Investície (v tisícoch EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovosť na trhu Únie
(118)
Napriek tomu, že ziskovosť počas posudzovaného obdobia klesla o 66 %, výrobcom zaradeným do vzorky sa podarilo dosahovať počas celého posudzovaného obdobia zisk. Zisky dosiahnuté od roku 2008 do ORP boli nad úrovňou cieľového zisku 3 %, ktorá sa stanovila v poslednom prešetrovaní. Rok 2008 bol veľmi dobrým rokom s vysokými ziskami. V roku 2009 a takisto v roku 2010 sa ziskovosť v porovnaní s predchádzajúcim rokom znížila o 50 %, ale v ORP sa v porovnaní s rokom 2010 opäť zvýšila o 35 % a dosiahla úroveň 6,6 %. Výrobnému odvetviu Únie sa podarilo prispôsobiť zníženiu dopytu v EÚ a to vďaka trvalému celosvetovému dopytu po výrobkoch výrobcov zaradených do vzorky, čo im umožnilo „rozriediť“ fixné náklady. Zníženie ziskovosti po roku 2008 sa vysvetľuje hospodárskym poklesom, ktorý viedol k značnému poklesu dopytu, poklesu cien a znížením objemu výroby, ktoré mali negatívny vplyv na výrobné náklady.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Ziskovosť na trhu Únie (v %)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Index
100
49
25
34
e) Návratnosť investícií
(119)
Návratnosť investícií (return on investments, ROI) vyjadrená ako celkový zisk vytvorený činnosťou výroby BRR v percentách čistej účtovnej hodnoty aktív, ktoré priamo a nepriamo súvisia s výrobou BRR, vo všeobecnosti sledovala uvedené trendy v oblasti ziskovosti počas celého posudzovaného obdobia a zostala kladná počas celého posudzovaného obdobia. ROI klesla počas posudzovaného obdobia o 80 %, ale v ORP sa v porovnaní s rokom 2010 opäť zvýšila o 50 %.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
ROI (v %)
30 %
7 %
4 %
6 %
Index
100
23
13
20
f) Peňažný tok
(120)
Situácia v súvislosti s peňažným tokom sa medzi rokom 2008 a ORP značne zhoršila, pretože došlo k poklesu o 93 %. Peňažný tok sa nevyvíjal v súlade s trendom ziskovosti, čo možno vysvetliť nákladmi na amortizáciu, ktoré sú v tomto výrobnom odvetví náročnom na kapitál bežne vysoké.
Výrobcovia zaradení do vzorky
2008
2009
2010
ORP
Peňažný tok (v tisícoch EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Zotavenie sa z účinkov predchádzajúceho dumpingu
(121)
Hoci už preskúmané ukazovatele svedčia o tom, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu spôsobenú hospodárskym poklesom, pretože objem predaja, objem výroby, ROI a peňažný tok sa znížili, poukazujú aj na to, že výrobné odvetvie Únie prispôsobilo svoje výrobné zariadenia tak, aby sa lepšie vyrovnalo s novým hospodárskym prostredím a dokázalo využiť príležitosti na trhu Únie aj na trhoch mimo Únie, a to najmä v segmentoch, v ktorých sa môžu dosiahnuť vysoké rozpätia zisku. Zlepšenie hospodárskej a finančnej situácie výrobného odvetvia Únie v nadväznosti na uloženie antidumpingových opatrení proti dovozu z príslušných krajín v roku 2006 a v porovnaní s dovozom z ČĽR v roku 2009 ukazuje, že opatrenia sú účinné a že výrobné odvetvie Únie sa zotavilo z účinkov predchádzajúceho dumpingu aj napriek tomu, že nedosahuje takú úroveň ziskovosti, akú malo v roku 2008.
7.4. Záver
(122)
Napriek tomu, že spotreba klesla o 34 %, výrobné odvetvie Únie dokázalo zvýšiť svoj podiel na trhu a objem výroby a predaja klesol menej ako spotreba. Pokiaľ ide o ziskovosť, výrobné odvetvie Únie bolo ziskové počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno vyvodiť záver, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo počas posudzovaného obdobia závažnú ujmu.
8. PRAVDEPODOBNOSŤ OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
(123)
Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 69, 70, 77 a 78, vyvážajúci výrobcovia v Rusku a na Ukrajine majú potenciál podstatne zvýšiť svoj objem vývozu do Únie využitím dostupnej nevyužitej kapacity v objeme približne 1 750 000 ton, čo zodpovedá celkovej spotrebe v Únii. Celková kapacita vyvážajúcich výrobcov v Rusku a na Ukrajine predstavuje 5 500 000 ton. Je preto pravdepodobné, že na trh Únie prenikne veľké množstvo BRR z Ruska a Ukrajiny, aby znovu získali stratený podiel na trhu, ktorý stratili v dôsledku platných antidumpingových opatrení, a ešte viac ho zvýšili, ak by sa opatrenia zrušili.
(124)
Ako bolo zdôraznené v odôvodnení 95, zistilo sa, že ceny dovozu z Ruska a Ukrajiny sú nízke a podhodnocujú ceny EÚ. Je veľmi pravdepodobné, že tieto nízke ceny by sa naďalej účtovali. V prípade Ukrajiny, ako je uvedené v odôvodnení 80, sa ceny môžu v skutočnosti ešte ďalej znižovať. Takéto cenové správanie spojené so schopnosťou vývozcov v týchto krajinách dodávať značné množstvá príslušného výrobku na trh Únie, by veľmi pravdepodobne malo klesajúci účinok na ceny na trhu Únie, s očakávaným negatívnym vplyvom na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo uvedené, finančná výkonnosť výrobného odvetvia Únie je úzko spojená s cenovou úrovňou na trhu Únie. Preto ak by bolo výrobné odvetvie Únie vystavené vplyvu zvýšeného objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, pravdepodobne by to viedlo k zhoršeniu jeho finančnej situácie, ako sa zistilo v poslednom prešetrovaní. Na tomto základe sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine by veľmi pravdepodobne viedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(125)
Je dôležité pripomenúť, že antidumpingové opatrenia boli uložené v roku 2006 s cieľom vyrovnať vplyv poškodzujúceho dumpingu spôsobeného dovozom okrem iného z Chorvátska, Ruska a Ukrajiny. Výrobné odvetvie Únie však nemalo z týchto opatrení plný prospech, pretože podiel týchto krajín na trhu bol nahradený čínskym dovozom za nízke ceny. Nepochybne to malo vplyv na obmedzené zotavenie výrobného odvetvia Únie až do momentu, keď sa v roku 2009 zaviedli opatrenia proti Číne. Preto možno vyvodiť záver, že zotavenie výrobného odvetvia Únie z dumpingu v minulosti sa nemôže považovať za úplné a že výrobné odvetvie Únie je naďalej vystavené poškodzujúcemu vplyvu, ktorý je pravdepodobne spôsobený značným množstvom dumpingového dovozu na trhu Únie.
(126)
Pokiaľ ide o Chorvátsko a ako sa uvádza v odôvodnení 60, jediný výrobný závod je na predaj, výroba sa úplne skončila a v najbližšom čase sa opätovne nezačne. Okrem toho a vzhľadom na zanedbateľný objem vyvážaný do Únie, a to aj v prípade, že výroba by sa onedlho opätovne spustila, je veľmi nepravdepodobné, že by objem, ktorý možno vyvážať do Únie, dosiahol úroveň objemu vyvážaného v minulosti.
(127)
Preto sa vzhľadom na zanedbateľný objem vývozu v posudzovanom období a na skutočnosť, že výroba sa po skončení ORP úplne skončila, došlo k záveru, že zrušenie opatrení uložených na dovoz s pôvodom v Chorvátsku by s najväčšou pravdepodobnosťou neviedlo k opakovanému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
9. ZÁUJEM ÚNIE
9.1. Úvod
(128)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení proti Rusku a Ukrajine bolo proti záujmu Únie ako celku. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Je potrebné pripomenúť, že v priebehu predchádzajúcich prešetrovaní sa prijatie opatrení nepovažovalo za rozporné so záujmom Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, čiže sa ním analyzuje situácia, v ktorej už platili antidumpingové opatrenia, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.
(129)
Na základe uvedeného sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu existujú nejaké presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie v tomto konkrétnom prípade zachovať opatrenia proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine.
9.2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(130)
Výrobné odvetvie Únie preukázalo, že je štrukturálne životaschopným odvetvím. To sa potvrdilo pomerne kladným vývojom jeho hospodárskeho stavu počas posudzovaného obdobia. Predovšetkým skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo počas posudzovaného obdobia svoj podiel na trhu, je silným ukazovateľom toho, že výrobné odvetvie Únie sa dokázalo prispôsobiť zmeneným podmienkam na trhu. Výrobné odvetvie Únie takisto zostalo počas celého posudzovaného obdobia ziskové.
(131)
Možno primerane očakávať, že výrobné odvetvie Únie bude mať naďalej prospech z opatrení, ak sa tieto zachovajú. Uložením opatrení sa výrobnému odvetviu Únie umožní zvýšiť jeho objem predaja a úroveň zisku, čo by umožnilo neprerušované investície do jeho výrobných zariadení. Ak by sa opatrenia proti dovozu s pôvodom v Rusku a na Ukrajine nezachovali, je pravdepodobné, že výrobné odvetvie Únie bude znova trpieť ujmou spôsobenou zvýšeným dovozom z týchto krajín za dumpingové ceny a že sa jeho finančná situácia zhorší.
9.3. Záujem dovozcov
(132)
Pripomíname, že v predchádzajúcich prešetrovaniach sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení nebude pre dovozcov výrazný. Ako sa uvádza v odôvodnení 18, traja dovozcovia odpovedali na otázky v dotazníku a v plnej miere spolupracovali v tomto konaní. Uviedli, že opatrenia spôsobili vytláčanie cien nahor. Keďže však prešetrovanie ukázalo, že spolupracujúci dovozcovia nakupujú BRR od rôznych dodávateľov z mnohých rôznych krajín a že ceny boli na konkurenčnej úrovni, pravdepodobný vplyv pretrvávania opatrení týkajúcich sa dovozu z Ruska a Ukrajiny bude obmedzený.
(133)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že v súčasnosti platné opatrenia zásadným spôsobom neovplyvňujú finančnú situáciu dovozcov a že pretrvávajúce uplatňovanie opatrení sa ich príliš nedotkne.
9.4. Záujem používateľov
(134)
Na základe dostupných informácií sa zdá, že podiel BRR vo výrobných nákladoch používateľov je dosť nízky. BRR sú vo všeobecnosti súčasťou väčších projektov (kotlov, potrubí, stavieb), kde tvoria len obmedzenú časť. Možný vplyv pokračovania opatrení preto nemusí byť významný.
(135)
Komisia zaslala dotazníky všetkým známym používateľom. Ako sa uvádza v odôvodnení 18, v tomto prešetrovaní spolupracoval iba jeden používateľ. Uviedol, že neutrpel ujmu v dôsledku existencie opatrení, keďže boli k dispozícii ďalšie zdroje a že BRR nepredstavujú významný podiel v jeho výrobných nákladoch. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že vzhľadom na zanedbateľný dosah nákladov na BRR na odvetvia používateľov a existenciu ďalších dostupných zdrojov dodávok, platné opatrenia nemajú významný vplyv na odvetvie používateľov.
9.5. Záver o záujme Únie
(136)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.
10. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(137)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa existujúce opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a na Ukrajine zachovali a aby sa ukončili v prípade dovozu s pôvodom v Chorvátsku. Bola im tiež poskytnutá lehota na predloženie stanovísk.
(138)
Jeden ruský vývozca požiadal o vypočutie úradníkom pre vypočutie. Uvedený vývozca tvrdil, že Komisia dospela k nesprávnemu záveru, že v prešetrovaní nespolupracoval. Tento vývozca sa prihlásil ako zainteresovaná strana a Komisii poskytol dve stanoviská týkajúce sa predovšetkým ujmy, ktoré Komisia náležite zohľadnila. Uvedený vývozca však nevyplnil antidumpingový dotazník a neposkytol žiadne informácie týkajúce sa jeho vývoznej ceny. Komisia preto nemala na výber a musela vypočítať normálnu hodnotu, pokiaľ ide o Rusko, na základe najvhodnejších dostupných údajov. Uvedený vývozca použitie tejto metodiky nespochybnil. Za týchto podmienok sa tento vývozca nemôže považovať za vývozcu, ktorý v prešetrovaní v plnej miere spolupracoval.
(139)
Ten istý vývozca takisto tvrdil, že zverejnené zistenia boli nejasné, protichodné a nedostatočne odôvodnené. Toto tvrdenie však nebolo opodstatnené.
(140)
Iný ruský vývozca tvrdil, že dovoz z Ruska by sa nemal kumulovať s dovozom z Ukrajiny. V poslednom prešetrovaní sa však dovoz z Ruska a Ukrajiny posudzoval kumulatívne (spolu s dovozom z Chorvátska). Keďže podmienky článku 3 ods. 4 základného nariadenia sú stále splnené, pokiaľ ide o dovoz z Ruska a Ukrajiny, vplyv takéhoto dovozu sa posudzoval kumulatívne, ako sa stanovuje v odôvodneniach 88 až 92. V tejto súvislosti neboli predložené žiadne tvrdenia, ktoré by odôvodňovali zmenu metodiky.
(141)
Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že situácia vo výrobnom odvetví Únie nie je dôvodom na zachovanie opatrení, keďže opakovaný výskyt ujmy je nepravdepodobný. Neboli však predložené žiadne nové tvrdeniam ktoré by viedli k odlišnému záveru v súvislosti s opakovaným výskytom ujmy ako sa stanovuje v odôvodneniach 123 až 127.
(142)
Viaceré zainteresované strany takisto tvrdili, že dlhodobé opatrenia sú neopodstatnené a žiadajú, aby sa ukončila ich platnosť. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že toto je prvé preskúmanie pred uplynutím platnosti týkajúce sa aktuálnej škály výrobkov. Opatrenia týkajúce sa tejto škály výrobkov sú v platnosti iba od roku 2006, čo nemožno považovať za neopodstatnene dlhé obdobie. Medzi rokom 1997 a rokom 2004 boli skutočne v platnosti opatrenia týkajúce sa dovozu z Ruska a medzi rokom 2000 a rokom 2004 opatrenia týkajúce sa dovozu z Chorvátska a Ukrajiny, ale tieto opatrenia sa týkali oveľa menšej škály výrobkov. V každom prípade, keďže v rámci tohto prešetrovania sa zistilo, že podmienky stanovené v článku 11 ods. 2 základného nariadenia, pokiaľ ide o pokračovanie opatrení, boli splnené, skutočnosť, že opatrenia boli v platnosti mnoho rokov, je irelevantná.
(143)
Napokon sa konštatovalo, že k dovozu z Ruska sa pristupovalo odlišne než k dovozu z Bieloruska a Chorvátska, čo sa môže považovať za diskriminačné. Toto vyhlásenie neodráža skutočný stav, pretože situácia, pokiaľ ide o tieto krajiny, je úplne odlišná. Podnet týkajúci sa dovozu z Bieloruska bol stiahnutý a konanie sa následne ukončilo v súlade s článkom 9 ods. 1 základného nariadenia (20). Po zverejnení neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že takéto ukončenie by nebolo v záujme Únie. Pokiaľ ide o Chorvátsko, ako sa uvádza v odôvodneniach 63 až 65, výroba v Chorvátsku sa skončila.
(144)
Preto možno vyvodiť záver, že predložené pripomienky neboli takej povahy, aby zmenili uvedené závery.
(145)
Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové opatrenia vzťahujúce sa na dovoz BRR s pôvodom v Rusku a na Ukrajine by sa v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia mali zachovať. Naopak, mala by sa nechať uplynúť platnosť opatrení vzťahujúcich sa na dovoz z Chorvátska,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW - Institute of Welding) (21) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Rusku a na Ukrajine, v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320).
2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili uvedené spoločnosti, takáto:
Krajina
Spoločnosť
Antidumpingové clo
(v %)
Doplnkový kód TARIC
Rusko
Akciová spoločnosť Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová spoločnosť Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všetky ostatné spoločnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všetky ostatné spoločnosti
25,7
A999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
4. Týmto sa ukončuje konanie o preskúmaní týkajúce sa dovozu bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele, ktoré majú kruhový prierez s vonkajším priemerom nepresahujúcim 406,4 mm a ktorých hodnota uhlíkového ekvivalentu (CEV) podľa výpočtov a chemickej analýzy Medzinárodného inštitútu zvárania (IIW) nepresahuje výšku 0,86, s pôvodom v Chorvátsku, v súčasnosti zaradených pod číselné znaky KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Luxemburgu 26. júna 2012