РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 821/2011
zo 16. augusta 2011,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu s pôvodom v Spojených štátoch amerických
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „Únia“),
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie preskúmania
(1)
Dňa 4. decembra 2010 informovala Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu vinylacetátu s pôvodom v Spojených štátoch amerických do Únie (ďalej len „USA“ alebo „príslušná krajina“).
(2)
Konanie sa začalo v odpovedi na podnet, ktorý 22. októbra 2010 podala spoločnosť Ineos Oxide Ltd (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý predstavoval podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby vinylacetátu v Únii. Podnet obsahoval dôkaz prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, ďalších známych výrobcov z Únie, vyvážajúcich výrobcov z príslušnej krajiny, dovozcov, obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka a zástupcov Spojených štátov amerických o začatí konania. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(5)
Komisia poslala dotazníky štyrom známym vyvážajúcim výrobcom z príslušnej krajiny. Traja vyvážajúci výrobcovia poskytli vyplnené dotazníky. Štvrtý vyvážajúci výrobca odmietol spolupracovať na prešetrovaní a následne mu bolo oznámené, že sa bude považovať za nespolupracujúcu spoločnosť v súlade s článkom 18 základného nariadenia.
(6)
Komisia poslala dotazníky aj navrhovateľovi a ďalšiemu výrobcovi z Únie, uvedenému v podnete.
(7)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto prešetrovanie potenciálne týka, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Vzhľadom na skutočnosť, že iba dvaja dovozcovia sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania sa však rozhodlo, že výber vzorky nie je potrebný. Dvaja dovozcovia z Únie riadne odpovedali na dotazník a v priestoroch jedného z nich sa uskutočnila overovacia návšteva.
(8)
Na druhej strane sa niekoľko zainteresovaných strán prihlásilo ako používatelia. Týmto zainteresovaným stranám sa poslal dotazník osobitne určený pre používateľov. Na dotazník odpovedalo dvanásť spoločností a v priestoroch dvoch z nich sa uskutočnili overovacie návštevy.
(9)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Európskej únie a vykonala overovania v priestoroch týchto spoločností:
a)
Výrobcovia z Únie
Ineos Oxide Ltd, Spojené Kráľovstvo
Wacker Chemie AG, Nemecko
b)
Vyvážajúci výrobcovia z príslušnej krajiny
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Neprepojené spoločnosti v príslušnej krajine
Terminal, Spojené štáty americké [názov strany a presná lokalita sú dôverné]
d)
Prepojené a neprepojené spoločnosti v Únii
Celanese Chemicals Europe GmbH, Nemecko
Lyondell Chemie Nederland B.V., Holandsko
Terminal, Únia [názov strany a presná lokalita sú dôverné]
e)
Prepojené spoločnosti z iných krajín ako Únia a Spojené štáty americké
Dow Europe GmbH, Švajčiarsko
f)
Dovozcovia
Gantrade Ltd, Spojené Kráľovstvo
g)
Používatelia
Vinavil, Mapei, Taliansko
Synthomer, Spojené kráľovstvo
3. Obdobie prešetrovania
(10)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2009 do 30. septembra 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2007 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(11)
Príslušný výrobok je definovaný ako vinylacetát s pôvodom v Spojených štátoch amerických, v súčasnosti patriaci do položky s číselným znakom KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (ďalej len „VAM“ alebo „príslušný výrobok“) je obchodná chemikália odvodená z kyseliny octovej.
(13)
Vinylacetát má veľmi široké použitie. Väčšina vyrobeného vinylacetátu sa používa ako vstup pre dva nadväzujúce výrobky: polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tieto nadväzujúce výrobky sú významné polyméry v rôznych výrobných odvetviach. Polyméry vinylacetátu sa bežne používajú vo výrobe farieb, lepidiel, náterov a textilných náterov.
(14)
V prešetrovaní sa zistilo, že existuje iba jeden typ príslušného výrobku.
2. Podobný výrobok
(15)
V prešetrovaní sa zistilo, že vinylacetát, ktorý v Únii vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie a vinylacetát vyrábaný v príslušnej krajine a vyvážaný do Únie mali rovnaké základné fyzické a technické charakteristiky a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Normálna hodnota
(16)
Na stanovenie normálnej hodnoty sa najskôr zistilo, či bol domáci predaj podobného výrobku nezávislým zákazníkom príslušného vyvážajúceho výrobcu v príslušnej krajine reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja príslušného výrobku do Únie, v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia.
(17)
Komisia ďalej zisťovala, či by bolo možné považovať predaj každého vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu za predaj vykonaný v rámci bežného obchodovania podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu.
(18)
Transakcie týkajúce sa predaja na domácom trhu sa považovali za ziskové vtedy, ak jednotková cena bola rovnaká alebo vyššia ako úroveň nákladov na výrobu. Preto sa stanovili výrobné náklady na domácom trhu počas OP.
(19)
V prípade, keď viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu bolo nad hranicou nákladov a vážená priemerná predajná cena bola rovná alebo vyššia ako vážené priemerné výrobné náklady, normálna hodnota sa vypočítala ako vážený priemer všetkých domácich predajných cien, bez ohľadu na to či boli ziskové alebo nie. Avšak v prípade, že objem ziskového predaja predstavoval 80 % alebo menej celkového objemu predaja alebo v prípade, že vážená priemerná predajná cena bola nižšia ako vážené priemerné výrobné náklady, bola normálna hodnota vypočítaná ako vážená priemerná cena len ziskového domáceho predaja.
2. Vývozná cena
(20)
Prešetrovaním sa zistilo, že vinylacetát sa vyvážal z príslušnej krajiny do Únie buď i) prostredníctvom prepojených obchodných spoločností so sídlom v Únii, alebo ii) v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu prostredníctvom prepojenej obchodnej spoločnosti so sídlom mimo Únie.
(21)
V obidvoch prípadoch sa vývozné ceny stanovili na základe cien ďalšieho predaja prvým nezávislým zákazníkov v Únii, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia, primerane upravených v súvislosti so všetkými nákladmi, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom a so ziskom.
3. Porovnanie
(22)
Normálna hodnota a vývozná cena príslušného vyvážajúceho výrobcu sa porovnala na základe cien zo závodu.
(23)
Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V uplatniteľných a zdôvodnených prípadoch sa vykonali úpravy v súvislosti s rozdielmi v nákladoch na spracovanie a uskladnenie, dopravu a poistenie, úvery, rabaty, provízie, dovozné clá.
4. Dumpingové rozpätie
(24)
Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v Spojených štátoch amerických stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.
(25)
Na stanovenie dumpingového rozpätia pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa najprv určila úroveň nespolupráce. Na tento účel sa objem vývozu do Únie, ktorý nahlásili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, porovnal so zodpovedajúcou dovoznou štatistikou Eurostatu.
(26)
Keďže úroveň spolupráce bola v Spojených štátoch amerických vysoká (viac ako 90 %), predbežne sa považovalo za vhodné stanoviť zvyškové dumpingové rozpätie pre všetkých nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v tejto krajine na úrovni najvyššieho cla uloženého spolupracujúcemu vývozcovi. Táto záležitosť sa môže v konečnej fáze následne znovu zvážiť.
(27)
Na základe uvedenej metodiky sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(28)
Podnet podala spoločnosť Ineos Oxide Ltd, ďalej len „navrhovateľ“, výrobca vinylacetátu z Únie, ktorý predstavuje významnú časť celkovej výroby v Únii. Druhý výrobca z Únie, Wacker GmbH, podporil začatie konania. Podnet tak podporili výrobcovia z Únie, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby vinylacetátu výrobného odvetvia Únie. Z tohto dôvodu sa začalo konanie podľa ustanovení článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(29)
Zistilo sa, že tretí výrobca so sídlom v Únii (Celanese Europe GmbH) bol prepojený s vyvážajúcim výrobcom so sídlom v príslušnej krajine. Podľa informácií získaných počas prešetrovania sa predbežne zistilo, že tohto výrobcu v plnej miere kontroluje korporácia Celanese so sídlom v USA, ktorá má rozhodujúcu úlohu v kľúčových obchodných operáciách v Európe, ako je obchodné plánovanie, kontrola výroby, činnosť nákupu a predaja.
(30)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia nazdávala, že vzťah spoločnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny spôsoboval správanie, ktoré by bolo iné ako správanie iných neprepojených výrobcov v zmysle článku 4 ods. 2 základného nariadenia. Komisia ďalej usúdila, že prostredníctvom tohto vzťahu by spoločnosť mohla byť chránená pred negatívnymi následkami poškodzujúceho dumpingu. Okrem toho by sa zahrnutím takejto spoločnosti do zistení týkajúcich sa ujmy narušili súhrnné údaje o zložení výrobného odvetvia Únie.
(31)
Z tohto dôvodu sa predbežne stanovilo, že spoločnosť Celanese Europe GmbH by sa mala vylúčiť z vymedzenia výrobného odvetvia Únie.
(32)
Preto výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia tvoria uvedení dvaja výrobcovia, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, ktorí predstavujú 100 % výroby Únie. Ďalej sa budú uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
2. Určenie relevantného trhu Únie
(33)
S cieľom zistiť, či výrobné odvetvie Únie, vymedzené v odôvodnení (28) a v nasledujúcich odôvodneniach, utrpelo značnú ujmu, sa preskúmalo, v akom rozsahu bolo potrebné v rámci analýzy zvážiť výrobu príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie na vlastnú spotrebu.
(34)
Príslušný výrobok výrobné odvetvie Únie skutočne predáva a) na voľnom trhu a b) na trhu vlastnej spotreby (v rámci rovnakej skupiny spoločnosti). Na trhu vlastnej spotreby sa príslušný výrobok používa ako surovina vo výrobe rôznych výrobkov používaných vo farbách, lepidlách, náteroch atď.
(35)
V tejto súvislosti sa predaj príslušného výrobku na použitie ako suroviny vo výrobe iných výrobkov pre spoločnosti rovnakej skupiny považuje za „použitie na vlastnú spotrebu“, ak je splnená aspoň jedna z týchto dvoch podmienok: i) predaj sa neuskutočňuje za trhové ceny, alebo ii) zákazník nemá voľný výber dodávateľa v rámci tej istej skupiny spoločností. V priebehu prešetrovania sa predbežne zistilo, že predaj prepojeným subjektom, ktoré príslušný výrobok nakupujú ako surovinu na výrobu iného výrobku, sa musí považovať za predaj na vlastnú spotrebu; zistilo sa, že podľa obchodnej politiky spoločností tieto prepojené subjekty nemajú voľný výber dodávateľa.
(36)
Toto rozlíšenie je významné pre analýzu ujmy. Zistilo sa, že vinylacetát určený na použitie na vlastnú spotrebu nie je v priamej hospodárskej súťaži s dovozom z príslušnej krajiny. Naopak, výroba určená na predaj na voľnom trhu bola podľa zistenia v priamej hospodárskej súťaži s uvedeným dovozom, pretože tento predaj sa uskutočňoval v normálnych trhových podmienkach; z toho vyplýva voľný výber dodávateľa. Uvedené zistenie zaručilo rozlíšenie medzi trhom na vlastnú spotrebu a voľným trhom v rámci analýzy určitých ukazovateľov ujmy.
(37)
V tejto súvislosti sa zistilo, že nasledovné ekonomické ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie by sa mohli primerane preskúmať prostredníctvom odkazu na celkovú činnosť, t. j. vrátane použitia na vlastnú spotrebu výrobného odvetvia Únie, výroby, kapacity, využitia kapacity, investícií, zásob, zamestnanosti, produktivity, miezd a rozsahu dumpingového rozpätia. Je to preto, že uvedené ukazovatele sú ovplyvnené bez ohľadu na skutočnosť, či sa výrobok v rámci spoločnosti alebo skupiny spoločností presúva do nadväzujúceho odvetvia na ďalšie spracovanie, alebo sa predáva na voľnom trhu.
(38)
Pokiaľ ide o ziskovosť, peňažný tok, návratnosť investícií a schopnosť získavať kapitál, vykonala sa iba analýza na úrovni voľného trhu, pretože fakt, že ceny na trhoch na vlastnú spotrebu nie sú reprezentatívne pre normálne trhové podmienky, vplýva na spoľahlivosť takýchto ukazovateľov.
(39)
Ďalšie hospodárske ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, konkrétne spotreba, predaj, podiely a ceny na trhu Únie, sa analyzovali a hodnotili hlavne v súvislosti so situáciou prevládajúcou na voľnom trhu, najmä keď existujú merateľné trhové podmienky a keď sa transakcie vykonávajú v normálnych trhových podmienkach, kde sa predpokladá slobodný výber dodávateľa.
(40)
Pokiaľ ide o tieto ukazovatele, zohľadnil sa však aj trh na vlastnú spotrebu a porovnal sa s údajmi o voľnom trhu s cieľom rozhodnúť, či bolo pravdepodobné, že situácia trhu na vlastnú spotrebu zmení zistenia založené na analýze samotného voľného trhu.
3. Spotreba v Únii
(41)
Spotreba Únie sa stanovila tak, že celkový objem dovozu vinylacetátu na základe údajov Eurostatu, krížovo skontrolovaných s overenými údajmi poskytnutými vyvážajúcimi výrobcami v súvislosti s dovozom z príslušnej krajiny, sa pripočítal k celkovému objemu predaja výrobného odvetvia Únie a ďalšieho výrobcu so sídlom v Únii na trhu Únie.
(42)
Vzhľadom na nízky počet dodávateľov a potrebu chrániť dôverné obchodné údaje v súlade s článkom 19 základného nariadenia je vývoj spotreby vyjadrený indexmi.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celková spotreba
100
90
87
99
Trh vlastnej spotreby
100
96
100
104
Voľný trh
100
88
82
97
(43)
V posudzovanom období sa spotreba na celkovom trhu Únie mierne znížila o 1 % a na voľnom trhu o 3 %. Za rovnaké obdobie sa na trhu na vlastnú spotrebu naopak zaznamenalo zvýšenie o 4 %.
4. Dovoz z príslušnej krajiny
4.1. Objem a podiel na trhu
(44)
Vývoj dovozu z príslušnej krajiny v objeme a podiele na trhu bol takýto:
Tabuľka 2
Dovoz zo Spojených štátov amerických
Objem dovozu (Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podiel na celkovom trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podiel na voľnom trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informácie získané od zainteresovaných strán prostredníctvom vyplnených dotazníkov.
(45)
Počas posudzovaného obdobia sa dovoz na celkový trh Únie (trh na vlastnú spotrebu a voľný trh) z príslušnej krajiny zvýšil o 48 %. Toto zvýšenie počas rovnakého obdobia viedlo k zvýšeniu podielu na trhu o 49 %. Podiel na voľnom trhu sa zvýšil o 52 %.
4.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
(46)
Priemerné ceny dovozu z príslušnej krajiny sa vyvíjali takto:
Tabuľka 3
Ceny dovozu zo Spojených štátov amerických
Dovozné ceny (EUR/Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
Kým v OP sa zaznamenalo mierne zvýšenie, celkové priemerné dovozné ceny z príslušnej krajiny od roku 2007 do OP klesli o 26 %.
(48)
Pokiaľ ide o predajné ceny na trhu Únie, vykonalo sa porovnanie priemerných cien výrobného odvetvia Únie účtovaných na voľnom trhu s priemernými cenami dovozu z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli podľa potreby upravené na úroveň cien zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov.
(49)
Tieto ceny sa porovnali s cenami, ktoré účtujú spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia z USA, po odpočítaní zliav, a podľa potreby sa upravili na cenu CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vzniknuté po dovoze.
(50)
Porovnanie ukázalo, že počas OP sa príslušný výrobok dovezený všetkými spolupracujúcimi vývozcami predával v Únii za ceny, ktoré predstavovali podhodnotenie cien výrobného odvetvia Únie. Priemerná úroveň podhodnotenia, vyjadrená ako percentuálny podiel cien výrobného odvetvia Únie, bola 17, 9 %, založená na overených údajoch, ktoré predložili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Táto úroveň podhodnotenia sa skombinovala s negatívnym vývojom cien a podstatným znížením cien.
5. Dovoz z iných tretích krajín
(51)
Táto tabuľka znázorňuje vývoj dovozu z iných tretích krajín.
Tabuľka 4
Objem dovozu z iných tretích krajín
Objem dovozu (Mt)
2007
2008
2009
OP
Spojené štáty americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudská Arábia
0
0
0
73 156
Iné
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podiel na celkovom trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podiel na voľnom trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na začiatku posudzovaného obdobia dovoz z príslušnej krajiny konkuroval iným krajinám vrátane Taiwanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posudzovaného obdobia dovoz z týchto tradičných zdrojov klesol takmer na nulu.
(53)
Nová vývozná krajina, Saudská Arábia, ktorá na trh Únie vstúpila počas OP, v priebehu OP vyviezla zhruba 73 000 ton. Vplyv tohto vývoja na výrobné odvetvie Únie sa analyzuje v odôvodnení (91) a v nasledujúcich odôvodneniach.
6. Situácia výrobného odvetvia Únie
6.1. Všeobecne
(54)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2007 do konca OP.
(55)
Makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, zamestnanosť, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpätí) ako aj mikroekonomické ukazovatele (zásoby, predajné ceny, ziskovosť, peňažný tok a návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a investície, výrobné náklady) sa posúdili na úrovni celého výrobného odvetvia Únie. Pri posúdení sa vychádzalo z informácií odvodených od overených dotazníkov, ktoré predložilo výrobné odvetvie Únie.
(56)
Treba poznamenať, že navrhovateľ spravoval svoje výrobné zariadenia iba v roku 2007; v dôsledku tejto skutočnosti nebolo možné získať údaje o určitých ukazovateľoch ujmy za rok 2007 (údaje o ziskovosti, mzdách, investíciách, návratnosti investícií, peňažnom toku). V prípade uvedených ukazovateľov sa analýza preto vzťahuje na obdobie od roku 2008 do OP. Pokiaľ ide o zvyšné ukazovatele, údaje za rok 2007 boli dostupné. Analýza týchto ukazovateľov sa preto vzťahuje na celé posudzované obdobie (od roku 2007 do OP).
(57)
Navrhovateľ je zameraný na dodávanie príslušného výrobku výlučne na voľnom trhu, kým druhý výrobca z Únie je zameraný hlavne na trh na vlastnú spotrebu s malou časťou určenou na voľný trh. So zreteľom na skutočnosť, že údaje na analýzu ujmy sú odvodené prevažne iba z dvoch zdrojov, z ktorých jeden je zameraný najmä na trh na vlastnú spotrebu a vzhľadom na to, že sa zistilo, že v prípade viacerých ukazovateľov ujmy je potrebné odlíšiť celkový trh od voľného trhu, údaje týkajúce sa výrobného odvetvia Únie sa museli vyjadriť indexmi s cieľom zachovať dôvernosť v súlade s článkom 19 základného nariadenia.
6.2. Makroekonomické ukazovatele
6.2.1. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity
(58)
Táto tabuľka znázorňuje vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity celého výrobného odvetvia Únie:
Tabuľka 5
Celková výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity Únie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celková výroba
100
105
102
92
Celková výrobná kapacita
100
121
126
143
Celkové využitie kapacity
100
87
81
64
(59)
Ako znázorňuje uvedená tabuľka, počas posudzovaného obdobia celková výroba Únie klesla o 8 %.
(60)
V rovnakom období sa výrobná kapacita zvýšila o 43 %. Toto zvýšenie kapacity však nebolo spojené so zriadením nových výrobných liniek, ale so zlepšenou účinnosťou využitia existujúcej kapacity.
(61)
Kombinácia týchto dvoch faktorov, t. j. poklesu objemu výroby a zvýšenia výrobnej kapacity počas toho istého obdobia viedla k výraznému poklesu využitia kapacity o 36 % počas posudzovaného obdobia.
6.2.2. Objem predaja a podiel na trhu
(62)
Ďalej uvedené údaje predstavujú objem predaja, podiel na trhu a priemerné jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie rozdelené na celkový trh, trh na vlastnú spotrebu a voľný trh.
Tabuľka 6
Objem predaja a podiel na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celkový predaj
100
99
96
88
Podiel na trhu (%)
100
110
111
88
Predaj na trhu na vlastnú spotrebu
100
111
109
113
Podiel na trhu (%)
100
115
108
109
Predaj na voľnom trhu
100
89
86
67
Podiel na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem predaja v posudzovanom období klesol o 12 %. Tento pokles bol ešte prudší na voľnom trhu, na ktorom zodpovedal prepadu o 33 % v období od roku 2007 do OP. Na trhu na vlastnú spotrebu vládol opačný trend a objem predaja sa v tom istom období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu predaja sa odrazil na podiele na trhu, ktorý od roku 2007 do OP na celom trhu klesol o 11 % a na voľnom trhu o 31 %. Na trhu na vlastnú spotrebu vládol opäť opačný trend, keď v tom istom období zaznamenal zvýšenie o 9 %.
6.2.3. Zamestnanosť, produktivita a mzdy
Tabuľka 7
Zamestnanosť, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OP
Celkový počet zamestnancov
100
96
98
100
Celková produktivita (jednotka/zamestnanec)
100
109
104
92
Celkové ročné mzdy
0
100
95
88
(65)
Celková zamestnanosť bola od roku 2007 do OP ustálená. Treba poznamenať, že výroba vinylacetátu nie je náročná na prácu a údaje o zamestnanosti preto nie sú úzko spojené s údajmi o výrobe. Zamestnanosť preto v tomto sektore nemá výrazný význam ako ukazovateľ.
(66)
Počas posudzovaného obdobia celková produktivita na zamestnanca od roku 2007 do OP klesla o 8 %. Tento pokles nasledoval po znížení výroby a zvýšení výrobnej kapacity, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (58) a v nasledujúcich odôvodneniach.
6.2.4. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia
(67)
Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu. Všetky stanovené rozpätia boli nad úrovňou de minimis. Navyše, vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.
6.3. Mikroekonomické ukazovatele
6.3.1. Všeobecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazovateľov (zásob, predajných cien, ziskovosti, peňažného toku, návratnosti investícií, schopnosti získavať kapitál a investície, výrobných nákladov) sa vykonala na úrovni celého výrobného odvetvia Únie, ako sa stanovuje v odôvodnení (28) a v nasledujúcich odôvodneniach.
(69)
Z vyššie uvedených ukazovateľov sa posúdenie ziskovosti, miezd, investícií, návratnosti investícií a peňažného toku muselo zamerať na voľný trh, čo znamená, že odzrkadľuje hlavne údaje, ktoré poskytol navrhovateľ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti vývoj ukazovateľov zisk a peňažný tok sa nemohol uviesť v podobe indexu z dôvodov dôvernosti.
(70)
Navyše, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (56), navrhovateľ nemohol poskytnúť údaje za rok 2007 týkajúce sa určitých ukazovateľov ujmy; preto sa v prípade týchto ukazovateľov vykonala analýzy za obdobie od roku 2008 do OP.
6.3.2. Zásoby
(71)
Ďalej uvedené údaje predstavujú vývoj zásob výrobného priemyslu Únie počas každého príslušného obdobia:
Tabuľka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Celkové zásoby
100
86
49
69
(72)
V posudzovanom období zásoby klesli o 31 %. Tento ukazovateľ sa však nemôže považovať za relevantný v tomto sektore, pretože výrobcovia vinylacetátu vyrábajú na objednávku a väčšinou si udržiavajú obmedzené zásoby. Zásoby v skutočnosti zodpovedajú iba niekoľkým týždňom dodávky.
6.3.3. Predajné ceny
(73)
Nasledujúca tabuľka predstavuje vývoj cien výrobného odvetvia Únie rozdelený na celkový trh, trh na vlastnú spotrebu a voľný trh.
Tabuľka 9
Predajné ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OP
Priemerná jednotková predajná cena na celkovom trhu
100
107
74
84
Priemerná jednotková predajná cena na trhu na vlastnú spotrebu
100
115
82
92
Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu
100
102
69
77
(74)
Predajné ceny na celkovom trhu Únie v posudzovanom období klesli o 16 %. Predajné ceny klesli na obidvoch trhoch, aj keď pokles na voľnom trhu (- 23 %) bol prudší ako na trhu na vlastnú spotrebu (- 8 %).
6.3.4. Ziskovosť, peňažné toky, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a investície
(75)
Ziskovosť v prípade podobného výrobku na voľnom trhu sa stanovila vyjadrením čistého zisku z predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie pred zdanením, vyjadrená v percentách z obratu takéhoto predaja.
(76)
Ziskovosť na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia klesla. Počas OP sa každý mesiac zaznamenala strata. Bolo to prejavom prudkého poklesu objemu predaja a predajných cien.
(77)
Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo investície do príslušného výrobku, aj keď sa vyrovnávalo s klesajúcou ziskovosťou. Investície sa väčšinou vkladali do zlepšenia a zachovania výrobných technológií a postupov s cieľom zlepšiť efektivitu.
Tabuľka 10
Investície
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OP
Celkové investície
nedostupné
100
129
127
(78)
Investície sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšili o 27 %.
(79)
Napriek zvýšeniu investícií návratnosť investícií (NI) príslušného výrobku nedosiahla očakávanú úroveň a od roku 2008 do OP klesla.
(80)
Pokles peňažného toku, zaznamenaný od roku 2008 do OP, je prejavom neustáleho zhoršovania schopnosti výrobného odvetvia Únie vytvárať peňažné prostriedky a následného oslabenia finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.
(81)
Preto zvyšovaním svojich investícií výrobné odvetvie stále vykazovalo schopnosť získavať kapitál; túto schopnosť však napriek tomu obmedzuje pokles predaja a rastúce ťažkosti s vytváraním peňažného toku.
7. Záver o ujme
(82)
Analýza situácie výrobného odvetvia Únie ukazuje klesajúci trend všetkých hlavných ukazovateľov ujmy. V porovnaní s pomerne ustálenou spotrebou celková výroba v posudzovanom období klesla o 8 %. V tom istom období výrobné odvetvie Únie stratilo 11 % podielu na celkovom trhu a 33 % podielu na voľnom trhu. Využitie kapacity kleslo o 36 %. V tom istom období sa dovoz z príslušnej krajiny zvýšil o 48 %.
(83)
Počas posudzovaného obdobia celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 12 %. Ešte prudší klesajúci trend objemu predaja bolo možné sledovať pri pohľade na trendy súvisiace s voľným trhom, ktoré počas posudzovaného obdobia zaznamenali pokles o 33 %.
(84)
Pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie sprevádzalo celkové zníženie cien o 16 %. Tak, ako v prípade objemu predaja, situácia na voľnom trhu bola ešte horšia, keď sa zaznamenalo zníženie cien o 23 %. Zníženie objemu predaja spolu s poklesom cien ovplyvnilo úroveň zisku a viedlo k stratám za každý mesiac OP.
(85)
Jediné ukazovatele, ktoré zaznamenali pozitívny trend, boli investície, ktoré sa zvýšili o 27 % a takisto aj schopnosť získavať kapitál. Investície však nedosiahli očakávanú návratnosť a od roku 2008 do OP klesli.
(86)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti prešetrovanie potvrdilo, že v prípade pokračovania situácie by bolo pravdepodobné, že straty pozorované v priebehu prešetrovania by viedli k ukončeniu akejkoľvek rozsiahlej výroby vinylacetátu určeného na voľný trh výrobným odvetvím Únie.
(87)
Pre vyššie uvedené okolnosti výrobné odvetvie Únie počas OP utrpelo značnú ujmu.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(88)
Podľa článku 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušnej krajiny. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dovozu z USA
2.1. Všeobecne
(89)
Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu od roku 2007 do OP a súbežným poklesom podielu výrobného odvetvia Únie na trhu za to isté obdobie. Prešetrovanie takisto preukázalo existenciu negatívnych cenových účinkov dumpingového dovozu, ktorý neustále predstavuje podhodnotenie cien výrobného odvetvia Únie a následne znižuje jeho ziskovosť.
(90)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že zvýšenie dovozu jednoducho nahradilo dovoz, ktorý predtým zabezpečovali iné dovážajúce krajiny a/alebo bolo dôsledkom rastúceho dopytu na trhu EÚ. Toto tvrdenie však nepotvrdzujú údaje o dovoze (pozri tabuľku 2), ani údaje o spotrebe (pozri tabuľku 1). V tejto súvislosti sa pripomína, ako sa opisuje v odôvodnení (43), že spotreba bola pomerne ustálená a dokonca sa v posudzovanom období mierne znížila, zatiaľ čo dovoz z USA vzrástol o 48 %.
3. Účinky iných faktorov
3.1. Vplyv dovozu z iných tretích krajín
3.1.1. Vplyv dovozu zo Saudskej Arábie
(91)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že dovoz VAM zo Saudskej Arábie je príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(92)
Saudská Arábia, ako sa konštatuje v uvedenom odôvodnení (53) je po USA skutočne druhým najväčším dovozcom VAM do Únie. Dovoz zo Saudskej Arábie vstúpil na trh až počas OP.
(93)
Údaje Eurostatu, ktoré obsahuje ďalej uvedená tabuľka 11, znázorňujú ceny dovozu zo Saudskej Arábie a iných tretích krajín.
Tabuľka 11
Predajná cena vývozu z iných tretích krajín
EUR/Mt
2007
2008
2009
OP
Saudská Arábia
nedostupné
nedostupné
nedostupné
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Iné
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Z tabuľky vyplýva, že priemerná cena dovozu zo Saudskej Arábie, 636 EUR, bola porovnateľná s cenami dovozu z iných tretích krajín, ktorých priemer predstavoval 633 EUR, aj keď boli o 11 % vyššie ako priemerná cena USA, 573 EUR.
(95)
Skutočnosť, že dovozcovia zo Saudskej Arábie sa pohybujú v rovnakom cenovom segmente ako iný dovozcovia, s významným cenovým rozdielom v porovnaní s vývozmi USA, dokazuje, že z hľadiska cenovej politiky a z pohľadu možného vplyvu na výrobcov z Únie sa vyvážajúci výrobcovia zo Saudskej Arábie správajú inak ako vyvážajúci výrobcovia z USA.
(96)
Na základe uvedených skutočností možno predbežne dospieť k záveru, že dovoz zo Saudskej Arábie nenarúša príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.2. Vplyv hospodárskej krízy
(97)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že pokles výroby a objemu predaja výrobného odvetvia Únie by sa mal pripísať klesajúcej spotrebe. Tieto zainteresované strany ďalej tvrdili, že klesajúci trend priemerných predajných cien bol spôsobený celosvetovou hospodárskou krízou.
(98)
Ďalšie zainteresované strany tvrdili, že počas hospodárskej krízy všetci petrochemickí výrobcovia vrátane výrobcov VAM utrpeli vážne straty a preto by sa straty, ktoré utrpelo výrobné odvetvie Únie, nemali pripisovať dumpingovému dovozu z príslušnej krajiny.
(99)
Z tohto prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodneniach (41) až (43) však vyplýva, že pokles spotreby v Únii na voľnom trhu bol počas posudzovaného obdobia zanedbateľný. Vplyv hospodárskej krízy v zmysle poklesu spotreby preto nemohol byť zodpovedný za prudký pokles objemu predaja, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach (62) až (64).
(100)
Analýza údajov o ziskovosti výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu odhalila, že odvetvie výroby VAM utrpelo osobitné straty v porovnaní s podobnými vyrábanými chemickými výrobkami. Ziskovosť týchto iných výrobkov sa navyše po kríze zlepšila, zatiaľ čo ziskovosť odvetvia výroby VAM sa ďalej zhoršovala. Tieto skutočnosti vedú k predbežnému záveru, že aj keď odvetvie výroby VAM s najväčšou pravdepodobnosťou ovplyvnila hospodárska kríza, malo by sa odlíšiť od ostatných petrochemických sektorov pre pretrvávajúce straty, ktoré navrhovateľ utrpel aj po skončení krízy a ktoré boli priamo spojené s dovozom z USA za nízke ceny. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.
(101)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti bol predbežne prijatý záver, že hospodárska kríza k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, neprispela v takom rozsahu, ktorý by narušil príčinnú súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a dumpingovým dovozom z USA.
3.3. Ujma spôsobená vlastným zavinením
(102)
Viaceré zainteresované strany tvrdili, že navrhovateľ sám prispel k svojej ťažkej situácii tým, že počas recesie budoval dodatočnú výrobnú kapacitu. Zainteresované strany uviedli, že akýkoľvek pokles predaja a zisku bol preto spôsobený kombináciou recesie a zlého obchodného rozhodnutia navrhovateľa.
(103)
Niekoľko zainteresovaných strán ďalej tvrdilo, že hlavnou príčinou ujmy je technológia, ktorú navrhovateľ používa vo svojom závode. Počas posudzovaného obdobia navrhovateľ zaznamenal viacero výpadkov a situácie zásahu vyššej moci a tak sa objavili tvrdenia, že pokles predaja navrhovateľa by sa mal pripísať početným výpadkom výroby a nie dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty zazneli aj vo vzťahu k ziskovosti navrhovateľa.
(104)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že navrhovateľ nemal rozširovať výrobnú kapacitu počas svetovej hospodárskej krízy, pripomíname, že navrhovateľ si neobstaral novú kapacitu, ale svoju výrobnú kapacitu jednoducho rozšíril pomocou optimalizácie existujúcich procesov. Tento krok sa musí považovať za opodstatnené obchodné rozhodnutie na trhu, kde je celková spotreba ustálená, ale predaj klesá pre konkurenciu dovozu za nízke ceny. Toto tvrdenie sa preto predbežne zamieta.
(105)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že výpadky spôsobené technickými problémami navrhovateľa viedli k ujme, ktorú navrhovateľ utrpel, prešetrovaním sa dokázalo, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickú údržbu a zastavenie závodu v pravidelných a plánovaných intervaloch. Tri z piatich odstávok sa preto musia považovať za súčasť normálnej prevádzky závodu na výrobu VAM.
(106)
Ďalej sa zistilo, že všetky tri plánované odstávky boli založené na vedomých rozhodnutiach navrhovateľa zastaviť výrobu v časoch, keď bol cenový tlak spôsobený dumpingovým dovozom taký silný, že navrhovateľ nebol schopný výrobok dodávať na udržateľných cenových úrovniach. Počas týchto odstávok mal navrhovateľ dostatočnú úroveň zásob na dodávku malého objednaného množstva, dohodnutého buď zmluvne alebo v rámci spotového predaja. Navyše, klesajúca úroveň zásob, ako sa uvádza v odôvodnení (72), potvrdzuje, že počas posudzovaného obdobia sa neustále realizovali dodávky.
(107)
Na základe týchto dôvodov sa dospelo k záveru, že celkový vplyv výpadkov navrhovateľa nebol až taký, aby narušil príčinnú súvislosť. Argumenty predložené zainteresovanými stranami v súvislosti s ujmou spôsobenou vlastným zavinením sa preto zamietli.
3.4. Prístup k surovinám: Prirodzená konkurenčná výhoda výrobcov v príslušnej krajine
(108)
Niektoré zainteresované strany tvrdili, že za jeden z hlavných zdrojov problémov navrhovateľa by sa skôr ako dumpingový dovoz mala považovať jeho závislosť od externých dodávok surovín. Zazneli tvrdenia, že vývozcovia z USA majú prirodzenú konkurenčnú výhodu, pretože majú prístup k lacnejším surovinám, t. j. etylénu a kyseline octovej.
(109)
Pokiaľ ide o uvedené problémy so zdrojmi surovín, ktoré sú dostupné pre navrhovateľa, uvedený argument nebolo možné potvrdiť, pretože sa zistilo, že navrhovateľ využíva aj preferenčné kanály, suroviny zo závodu svojho dodávateľa ako aj od sesterskej spoločnosti. Preto boli ceny hlavných surovín porovnateľné s cenami surovín dostupných na trhu v príslušnej krajine.
(110)
Z toho vyplýva, že kým všeobecné ceny základnej suroviny používanej na výrobu VAM skutočne mohli byť v USA nižšie ako na trhu Únie, nemalo to vplyv na náklady navrhovateľa.
(111)
Fakt, že rozdiel v cene suroviny mohol mať iba čiastočný vplyv na problémy, v ktorých sa ocitol navrhovateľ, ďalej podporila skutočnosť, že v prípade iných výrobkov, ktoré navrhovateľ vyrába a ktoré obsahujú rovnaké suroviny, boli zaznamenané výrazne lepšie výsledky z hľadiska ziskovosti.
(112)
Na základe uvedených skutočností sa predbežne dospelo k záveru, že vplyv cien surovín nebol až taký, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(113)
Preto bol prijatý záver, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie a dumpingovým dovozom z USA. Ďalšie možné príčiny ujmy, t. j. vplyv dovozu z iných tretích krajín, vplyv hospodárskej krízy, prirodzená konkurenčná výhoda vyvážajúcich výrobcov v súvislosti so surovinami a ujma spôsobená vlastným zavinením boli podrobené analýze, z ktorej vyplynulo, že žiadna z nich nemala až taký vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(114)
Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z USA a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.
F. ZÁUJEM ÚNIE
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(115)
Prešetrovanie preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu pre účinky dumpingového dovozu, ktorý podhodnocuje jeho ceny, ako sa uvádza v odôvodnení (48) a v nasledujúcich odôvodneniach.
(116)
Výrobné odvetvie Únie investuje s cieľom zlepšiť svoju efektivitu a postupne zefektívňuje svoj výrobný proces. Môže sa očakávať, že opatrenia by zabránili ďalšej nespravodlivej hospodárskej súťaži dumpingového dovozu s nízkymi cenami a následne umožnili oživiť situáciu výrobného odvetvia Únie.
(117)
Na druhej strane, keby sa opatrenia neprijali, súčasná finančná situácia a ziskovosť výrobného odvetvia Únie, podrobená analýze v rámci tohto prešetrovania v odôvodnení (54) a nasledujúcich odôvodneniach, nie je dostatočne silná na to, aby vydržala ďalší tlak dumpingového dovozu. Následkom by pravdepodobne bolo ukončenie alebo výrazné zníženie výroby výrobného odvetvia Únie pre voľný trh.
(118)
Vzhľadom na uvedenú analýzu sa očakáva, že výrobné odvetvie Únie by malo z uloženia dočasných opatrení prospech.
2. Záujem dovozcov
(119)
Komisia poslala dotazníky dvom známym neprepojeným dovozcom, ktorí sa jej prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí prešetrovania.
(120)
Prešetrovaním sa zistilo, že významný podiel jeho celkového obratu sa týka príslušného výrobku.
(121)
Analyzoval sa vplyv cla na ziskovosť dovozcu. Analýza dokázala, že zisk a prirážka uplatňovaná na jeho dovoz sú také, že uloženie opatrení by skutočne mohlo viesť k zníženiu jeho ziskovosti. Z toho vyplýva, že ak by sa uložili opatrenia, z pohľadu nákladov by s najväčšou pravdepodobnosťou mali vplyv na podnikanie dovozcu. Dovozca však potvrdil, že by mohol aspoň časť zvýšených nákladov presunúť na svojich zákazníkov vzhľadom na aktuálnu situáciu na trhu, keď sa očakáva, že dopyt zostane konštantný. Prešetrovaním sa navyše zistilo, že dovozca môže začať získavať výrobok od výrobcov, na ktorých sa clo nevzťahuje, napríklad od taiwanských vývozcov alebo od výrobcov z Únie.
(122)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijíma záver, že účinok uloženia opatrení na dovozcov by bol obmedzený.
3. Záujem používateľov
(123)
Používatelia v tomto prípade prejavili veľký záujem. Na prešetrovaní spolupracovalo dvanásť používateľov; dvaja z nich boli overení na základe ich objemu dovozu z príslušnej krajiny. Tieto spoločnosti majú sídla v celej Únii a pôsobia v sektore priemyselných prípravkov ako nátery, farby a lepidlá.
(124)
Dovoz spolupracujúcich používateľov podľa údajov Eurostatu predstavuje zhruba jednu tretinu celkového dovozu z USA. Počas prešetrovania sa zistilo, že 30 % vinylacetátu (VAM) nakúpeného spolupracujúcimi používateľmi pochádza z USA a 57 % z EÚ.
(125)
Z prešetrovania vyplynulo, že VAM predstavoval v priemere zhruba jednu tretinu výrobných nákladov dvoch overených používateľov.
(126)
Niektorí používatelia tvrdili, že uloženie opatrení by zvýšilo ich výrobné náklady a že by bolo ťažké tieto zvýšené náklady presunúť na ich zákazníkov pre silnú cenovú konkurenciu na trhu. Tento problém môže údajne vyústiť buď do zníženia podielu používateľov na trhu v prospech ich konkurentov so sídlom mimo Únie, alebo do prechodu z ich súčasného výrobného procesu na iné procesy, ktorých súčasťou nie je príslušný výrobok. Konečným následkom opatrení by údajne bolo výrazné zníženie ziskových rozpätí používateľov.
(127)
Dvaja z týchto používateľov uviedli, že znížené ziskové rozpätia by viedli k nižším investíciám do ich výroby a následne by sa ovplyvnila aj zamestnanosť.
(128)
Pokiaľ ide o tvrdenie týkajúce sa zníženia ziskového rozpätia, so zreteľom na zdravé úrovne ziskovosti používateľov sa očakáva, že keby používatelia nedokázali presunúť zvýšené náklady na svojich zákazníkov, uložením ciel by sa len mierne znížili ich ziskové rozpätia. Preto je pravdepodobné, že investície do výroby by neboli narušené a nevznikol by ani výrazný nepriaznivý účinok na zamestnanosť. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa tvrdenie zamieta.
(129)
Pokiaľ ide o tvrdenie, že opatrenia týkajúce sa dovozu príslušného výrobku by poškodili konkurencieschopnosť používateľov z Únie, pretože by zvýšili ich výrobné náklady a uprednostnili dovoz nadväzujúcich výrobkov z iných tretích krajín, pripomíname, že zámerom ciel nie je zastaviť dovoz a úroveň opatrení nie je až taká, aby zabránila používateľom využívať zdroje z USA. Účelom antidumpingových ciel je v súvislosti s príslušným výrobkom na trhu Únie znovu nastoliť spravodlivé a rovnaké pravidlá hry. Na základe uvedených skutočností a vzhľadom na to, že iba jedna tretina VAM, ktorý používatelia spotrebujú, má pôvod v USA, sa toto tvrdenie zamieta.
(130)
Okrem uvedených faktov treba zároveň zdôrazniť, že veľa používateľov uviedlo, že pre nízky počet zdrojov VAM sú prioritou dostatočné dodávky VAM s pôvodom v Únii. V tejto súvislosti pripomíname, že počas prešetrovania sa ukázalo, že výrobné odvetvie Únie pravdepodobne ukončí dodávky VAM na voľnom trhu, ak sa opatrenia neprijmú. V súvislosti s rozmanitosťou dodávok by uloženie opatrení bolo tiež v záujme používateľov z Únie.
(131)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa prijíma predbežný záver, že akékoľvek negatívne účinky uloženia opatrení na používateľov by boli obmedzené.
4. Záver o záujme Únie
(132)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií o záujme Únie nie je možné dospieť k jasnému záveru, že by uloženie dočasných opatrení na dovoz vinylacetátu s pôvodom v USA nebolo v záujme Únie.
G. NÁVRH DOČASNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ
(133)
Vzhľadom na uvedené závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Únie.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(134)
Na účely stanovenia úrovne týchto opatrení sa vzali do úvahy zistené dumpingové rozpätia a výška cla nevyhnutná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(135)
Pri výpočte výšky cla nevyhnutnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že prípadné opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokrytie výrobných nákladov a dosiahnutie zisku pred zdanením, ktorý by výrobné odvetvie tohto typu v tomto sektore v primeranej miere získalo za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingového dovozu, pri predaji podobného výrobku v Únii.
(136)
Preto sa úroveň odstránenia ujmy vypočítala na základe porovnania priemernej ceny dumpingového dovozu s cieľovou cenou výrobného odvetvia Únie. Cieľová cena sa určila ako súčet cieľového ziskového rozpätia a výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie. Cieľové ziskové rozpätie sa predbežne stanovilo na úroveň 9,9 %. Toto ziskové rozpätie sa stanovilo na základe ziskovosti odvodenej od priemerného výnosu (meraného ako EBITDA/predaj), ktorý v období rokov 2007 až 2009 dosiahli petrochemické spoločnosti pôsobiace v sektore podobnom VAM.
(137)
Výsledné rozpätia predaja pod cenu sú nad 30 %.
2. Dočasné opatrenia
(138)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa dospelo k záveru, že dočasné antidumpingové opatrenia na dovoz s pôvodom v príslušnej krajine by sa mali uložiť na úrovni dumpingového rozpätia alebo rozpätia ujmy, podľa toho, čo je nižšie, v súlade s pravidlom nižšieho cla. V tomto prípade by sa sadzba cla mala zodpovedajúcim spôsobom stanoviť na úrovni zistených dumpingových rozpätí.
(139)
Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení súčasného prešetrovania. Takže pokiaľ ide o uvedené spoločnosti, zodpovedajú situácii zistenej počas tohto prešetrovania. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) preto platia výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Spojených štátoch amerických a vyrobených týmito spoločnosťami, teda osobitne uvedenými právnymi subjektmi. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami sa nevzťahujú tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(140)
Každá požiadavka v súvislosti s uplatňovaním týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb pre spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (3) a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho či vývozného predaja, napríklad o zmene názvu alebo zmene súvisiacej s výrobnými či predajnými subjektmi. V prípade potreby Komisia po porade s poradným výborom zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností, ktoré môžu využívať individuálne colné sadzby.
(141)
Na základe uvedených skutočností sa navrhované sadzby antidumpingových ciel, vyjadrené na základe ceny CIF na hranici Únie, dočasne stanovujú takto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Rozpätie ujmy
Dočasné colné sadzby
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. ZVEREJNENIE
(142)
V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingových ciel na účely tohto nariadenia sú dočasné a na účely konečných zistení sa možno budú musieť znova posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, ktorý v súčasnosti patrí do položky s číselným znakom KN 2915 32 00 s pôvodom v Spojených štátoch amerických.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrábaných ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všetky ostatné spoločnosti
13,8 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky, ktorá sa rovná výške dočasného cla
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o ústne vypočutie Komisiou v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 16. augusta 2011