РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1185/2010
z 13. decembra 2010,
ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia (ES) č. 597/2009 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých systémov grafitových elektród s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15 ods. 1, článok 18 a článok 22 ods. 1, 2 a 3,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Platné opatrenia
(1)
V nadväznosti na antisubvenčné prešetrovanie (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada nariadením (ES) č. 1628/2004 (2) uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitých grafitových elektród v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85451100 a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85459090 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné vyrovnávacie opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu valorického cla vo výške 15,7 %, s výnimkou jednej spoločnosti, na ktorú sa vzťahovala colná sadzba 7 %.
(2)
Rada nariadením (ES) č. 1629/2004 (3) uložila konečné antidumpingové clá na dovoz určitých grafitových elektród v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85451100 a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85459090 s pôvodom v Indii (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Tieto opatrenia nadobudli formu valorického cla vo výške 0 %.
(3)
V nadväznosti na ex officio čiastočné predbežné preskúmanie vyrovnávacích opatrení Rada nariadením (ES) č. 1354/2008 (4) zmenila a doplnila nariadenia (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004. Konečné vyrovnávacie clá boli zmenené na 6,3 % a 7,0 % na dovoz od individuálne menovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 7,2 %. Konečné antidumpingové clá boli zmenené na 9,4 % a 0 % na dovoz od individuálne menovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 8,5 %.
2. Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti
(4)
Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (5) platných konečných vyrovnávacích opatrení Komisia 18. júna 2009 prijala žiadosť o začatie preskúmania pred uplynutím platnosti týchto opatrení podľa článku 18 základného nariadenia. Žiadosť podali traja výrobcovia podobného výrobku v Únii, t. j. Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (ďalej len „žiadatelia“), ktorých výroba predstavuje podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 90 % celkovej výroby určitých systémov grafitových elektród v Únii.
(5)
Žiadosť sa odôvodnila tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
(6)
Pred začatím preskúmania pred uplynutím platnosti a v súlade s článkom 22 ods. 1 a článkom 10 ods. 7 základného nariadenia Komisia oznámila indickej vláde (ďalej len „IV“, že dostala náležite zdokumentovanú žiadosť o preskúmanie, a vyzvala IV na konzultácie s cieľom objasniť situáciu v súvislosti s obsahom žiadosti o preskúmanie a dospieť k obojstranne prijateľnému riešeniu. IV prijala ponuku na konzultácie a konzultácie sa následne uskutočnili 16. septembra 2009. Počas konzultácií nebolo možné dospieť k žiadnemu obojstranne prijateľnému riešeniu. Náležite sa však vzali na vedomie pripomienky predložené orgánmi IV.
3. Začatie preskúmania pred uplynutím platnosti
(7)
Komisia po tom, čo po porade s poradným výborom zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, 17. septembra 2009 oznámila prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (6) (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) začatie preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia.
4. Súbežné prešetrovania
(8)
Oznámením o začatí preskúmania uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie17. septembra 2009 (7) Komisia takisto oznámila začatie revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti konečných antidumpingových opatrení podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (8).
5. Prešetrovanie
5.1. Obdobie prešetrovania
(9)
Prešetrovanie pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
5.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka
(10)
Komisia oficiálne upovedomila žiadateľov, ostatných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, používateľov, o ktorých je známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a indickú vládu o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti. Zainteresované strany dostali možnosť písomne predložiť svoje pripomienky a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.
(11)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté.
(12)
Vzhľadom na veľký počet neprepojených dovozcov sa v súlade s článkom 27 základného nariadenia považovalo za vhodné preskúmať, či by sa malo pristúpiť k výberu vzorky. S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade k nemu pristúpila, boli uvedené strany v súlade s článkom 27 základného nariadenia požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmaní a poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania. Žiadni neprepojení dovozcovia však neprejavili záujem o spoluprácu. Výber vzorky preto nebol potrebný.
(13)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich toto preskúmanie týka, a stranám, ktoré sa prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí preskúmania. Vyplnené dotazníky boli doručené od troch skupín výrobcov v Únii (t. j. žiadateľov), jedného vyvážajúceho výrobcu, 17 používateľov a indickej vlády. Počas výberu vzorky sa neprihlásil žiadny z dovozcov a informácie Komisii neposkytli a ani sa počas prešetrovania neprihlásili žiadni ďalší dovozcovia.
(14)
Predložením vyplneného dotazníka úplne spolupracoval pri prešetrovaní iba jeden z dvoch známych vyvážajúcich výrobcov v Indii, a to spoločnosť HEG Limited (ďalej len „HEG“). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v pôvodnom prešetrovaní bol úplný oficiálny názov uvedenej spoločnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Následne spoločnosť zmenila názov na HEG Limited. Druhý vyvážajúci výrobca spolupracujúci v pôvodnom prešetrovaní, a to spoločnosť Graphite India Limited (ďalej len „GIL“), sa v rámci tohto preskúmania rozhodol nepredložiť vyplnený dotazník.
(15)
Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania a z toho vyplývajúcej ujmy a na stanovenie záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto zainteresovaných strán:
a)
Výrobcovia v Únii:
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Nemecko,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švajčiarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španielsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Nemecko.
b)
Vyvážajúci výrobca v Indii:
-
HEG Limited, Bhopal.
c)
Indická vláda (ďalej len „IV“).
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
(16)
Príslušný výrobok, ktorý je predmetom tohto preskúmania, je ten istý ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. grafitové elektródy druhu používaného v elektrických peciach s mernou hustotou najmenej 1,65 g/cm3 a elektrickým odporom najviac 6,0 μΩ.m v súčasnosti zaradené pod kód KN ex85451100 a niple na takéto elektródy v súčasnosti zaradené pod kód KN ex85459090, s pôvodom v Indii, bez ohľadu na to, či sa dovážajú spolu alebo samostatne (ďalej len „príslušný výrobok“).
(17)
Prešetrovaním sa potvrdilo, že tak ako v pôvodnom prešetrovaní príslušný výrobok a výrobky vyrábané a predávané vyvážajúcim výrobcom na domácom trhu v Indii, ako aj výrobky vyrábané a predávané v Únii výrobcami v Únii majú tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj tie isté použitia, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia.
C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU SUBVENCOVANIA
1. Úvod
(18)
Na základe informácií, ktoré obsahovala žiadosť o preskúmanie, a vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých súčasťou bolo údajne poskytovanie subvencií:
Štátne systémy
a)
systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
b)
systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme);
c)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme).
Regionálne systémy
d)
systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (ďalej len „EDES“, Electricity Duty Exemption Scheme).
(19)
Systémy uvedené v písmenách a) až c) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o „politike zahraničného obchodu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Dva dokumenty o politike zahraničného obchodu sa týkajú ORP tohto prípadu, a to konkrétne dokument o politike zahraničného obchodu 04-09 a dokument o politike zahraničného obchodu 09-14. Dokument 09-14 nadobudol účinnosť v apríli 2009. Okrem toho IV takisto stanovila postupy vzťahujúce sa na dokumenty o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14 v Príručke postupov, zväzok I (ďalej len „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje.
(20)
Systém uvedený pod písmenom d) je spravovaný orgánmi štátu Madhya Pradesh.
2. Systém predbežných povolení (AAS)
(21)
V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spolupracujúci indický výrobca nezískal počas ORP v rámci systému AAS žiadne výhody. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze.
3. Systém úverových colných knižiek (DEPBS)
a) Právny základ
(22)
Podrobný opis DEPBS je uvedený v bode 4.3 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 4 HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(23)
Na takýto systém je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca.
c) Praktické vykonávanie DEPBS
(24)
Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Indické orgány stanovili takéto sadzby DEPBS pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Sadzby sa stanovujú na základe normy štandardných vstupov/výstupov (ďalej len „SION“, Standard Input Output Norm), pričom sa zohľadňuje pravdepodobný obsah dovezených vstupov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto pravdepodobný dovoz, bez ohľadu na to, či sa dovozné clá v skutočnosti zaplatili, alebo nie.
(25)
Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca predložiť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány pri colnom odbavovaní vystavia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorá je za túto vývoznú transakciu poskytnutá. V tej chvíli vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, stráca indická vláda možnosť rozhodovať o udelení úveru DEPBS. Pri výpočte výhody sa uplatňuje príslušná sadzba DEPBS platná v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. Výška výhody sa preto nemôže upraviť retroaktívne.
(26)
Zistilo sa tiež, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalšom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení, s výnimkou kapitálového tovaru. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže využiť inak. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania.
(27)
Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. Na podávanie žiadostí o úvery DEPBS v skutočnosti neexistujú pevne stanovené lehoty. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 HOP I 04-09 a 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa okrem toho ešte stále môžu posúdiť po uložení menšej sankcie (vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 HOP I 04-09 a 09-14.
(28)
Zistilo sa, že spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém.
d) Závery o DEPBS
(29)
Systém DEPBS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci DEPBS je finančným príspevkom od IV, keďže úver sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozného cla, čím sa zníži príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho úver DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu.
(30)
Navyše systém DEPBS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia.
(31)
Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, ako tvrdil spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku, alebo či bolo dovozné clo zaplatené v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy doma a nedovážajú žiadny tovar, ktorý by bolo možné použiť ako vstupy, majú nárok na výhody z DEPBS.
e) Výpočet výšky subvencie
(32)
V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval čas, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tejto chvíli IV zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
(33)
V súvislosti s uvedeným sa považuje za vhodné považovať výhodu v rámci systému DEPBS ako výšku úverov získaných na všetky vývozné transakcie uskutočnené v rámci tohto systému počas ORP.
(34)
Spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca tvrdil, že v jeho prípade sa všetky úvery získané v rámci DEPBS použili na dovozné materiály použité výlučne vo výrobe príslušného výrobku, aj napriek zásade, ktorá povoľovala predať alebo použiť ich na dovoz iných materiálov. Spoločnosť uviedla, že z tohto dôvodu bol DEPBS bežným systémom vrátenia cla a vyrovnať by sa malo len nadmerné odpustenie. Toto tvrdenie sa však zamietlo, keďže ako bolo vysvetlené v odôvodnení 31, systém DEPBS sa nepovažuje za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla, čo pripustila aj IV. Nie je preto relevantné, čo vývozca v skutočnosti robí s licenciami získanými z tohto systému. Vývozca získava neodvolateľnú výhodu vo chvíli vývozných transakcií uskutočňovaných v rámci tohto systému, a nie vo chvíli následného použitia licencie.
(35)
V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k výškam subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.
(36)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto výšky subvencie rozložili na celkový vývozný obrat počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyvezeným alebo dopraveným množstvom.
(37)
Na základe uvedeného sadzba subvencie pre príslušného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 5,7 %.
4. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (EPCGS)
a) Právny základ
(38)
Podrobný opis EPCGS je uvedený v kapitole 5 dokumentov o zahraničnom obchode 04-09 a 09-14, ako aj v kapitole 5 HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Oprávnenosť
(39)
Na tento systém sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb.
c) Praktické vykonávanie
(40)
Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť kapitálový tovar [nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) kapitálový tovar najviac 10 rokov starý] pri zníženej sadzbe cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 %, ktorá sa uplatňuje na všetok kapitálový tovar dovezený v rámci tohto systému. Do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna sadzba cla vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozu vysokej hodnoty nulová sadzba cla. Na splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musel použiť na výrobu určitého množstva vývozného tovaru v priebehu určitého obdobia. Podľa nového dokumentu o zahraničnom obchode 09-14 sa kapitálový tovar môže dovážať pri nulovej sadzbe cla v rámci systému EPCGS, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie.
(41)
Držiteľ licencie EPCGS môže tiež obstarávať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca kapitálového tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto kapitálového tovaru. Prípadne si domáci výrobca môže v súvislosti s dodávkou kapitálového tovaru držiteľovi licencie EPCGS uplatňovať nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz.
(42)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém.
d) Záver o EPCGS
(43)
Systém EPCGS poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie dane predstavuje finančný príspevok od IV, pretože tento ústupok znižuje príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti.
(44)
Navyše systém EPCGS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca uviedol, že subvencie v rámci EPCGS z hľadiska nákupu kapitálového tovaru v prípade, keď bola splnená vývozná povinnosť ešte pred ORP, by sa nemali považovať za závislé od uskutočnenia vývozu. Preto by sa nemali považovať za špecifické subvencie a nemali by podliehať vyrovnávacím opatreniam. Toto tvrdenie sa však muselo zamietnuť. Je potrebné zdôrazniť, že samotná subvencia závisí od uskutočnenia vývozu, t. j. nemala by sa udeliť, ak spoločnosť neprijala určitú vývoznú povinnosť.
(45)
Systém EPCGS sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vývozných výrobkov.
e) Výpočet výšky subvencie
(46)
Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený kapitálový tovar rozloženého na obdobie, ktoré odzrkadľuje bežné obdobie odpisu takéhoto kapitálového tovaru v príslušnom odvetví. K tejto sume sa pridali úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota výhody v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel.
(47)
V súlade s článkom 7 ods. 2 a 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na vývozný obrat počas ORP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu.
(48)
Sadzba subvencie pre príslušného spolupracujúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 0,9 %.
5. Systém oslobodenia od dane z elektrickej energie (EDES) - regionálny systém štátu Madhya Pradesh
(49)
Na základe politiky podpory priemyslu z roku 2004 štát Madhya Pradesh ponúka priemyselným podnikom, ktoré investujú do výroby elektrickej energie na vlastnú spotrebu, oslobodenie od dane z elektrickej energie.
a) Právny základ
(50)
Podrobný opis systému EDES je uvedený v oznámení vlády štátu Madhya Pradesh č. 29 z 21. júla 2006 a v prílohe C vyhlášky č. 4238-XIII-2006 z 12. júla 2006.
b) Oprávnenosť
(51)
Oprávnený na tento systém je každý výrobca, ktorý investuje určitú výšku kapitálu do konštrukcie elektrárne v štáte Madhya Pradesh.
c) Praktické vykonávanie
(52)
Systém EDES stanovuje výnimku z platenia cla z elektrickej energie (ktoré je miestnou daňou z predaja obvykle splatnou v štáte Madhya Pradesh) pre spoločnosti, ktoré investovali určitú výšku kapitálu do vybudovania elektrárne. Výnimka sa udeľuje na určité obdobie v závislosti od hodnoty investície. Cieľom tohto systému je rozvinúť infraštruktúru, keďže štátne elektrárne nemôžu spoločnostiam v oblasti poskytnúť dostatok elektrickej energie. Oslobodenie od dane sa udeľuje len v prípade elektrickej energie určenej na vlastnú spotrebu.
(53)
Zistilo sa, že spolupracujúci vyvážajúci výrobca počas ORP využíval tento systém.
d) Záver o EDES
(54)
Systém EDES poskytuje subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Oslobodenie od dane predstavuje finančný príspevok od vlády štátu Madhya Pradesh, pretože tento ústupok znižuje príjem vlády z dane, ktorá by bola inak splatná. Okrem toho sa znížením dane poskytuje vývozcovi výhoda, pretože daň ušetrená pri nákupe elektrickej energie zlepšuje jeho likviditu.
(55)
Systém EDES nie je zo zákona závislý od uskutočnenia vývozu. Okrem toho sa zákonom neobmedzuje na určité geografické oblasti v štáte Madhya Pradesh ani na niektoré spoločnosti alebo priemyselné odvetvia. Z tohto dôvodu spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdil, že tento systém by sa nemal považovať za špecifický, a preto by nemal podliehať vyrovnávacím opatreniam, keďže oprávnenosť je založená na objektívnych a neutrálnych hospodárskych kritériách.
(56)
V dôsledku nespolupráce zo strany vlády štátu Madhya Pradesh však Komisia nemohla dospieť k presvedčivému záveru v súvislosti s týmto systémom z hľadiska špecifickosti a praktického uplatňovania tohto zákona a miery rozhodovacej právomoci udeľujúceho orgánu pri rozhodovaní o žiadostiach. Nie je možné s istotou určiť, či sa splnil článok 4 ods. 2 prvý pododsek písm. b) vzhľadom na to, že nie je možné stanoviť, či vláda štátu Madhya Pradesh uplatňovala objektívne kritériá alebo podmienky na udelenie subvencie. Preto nie je stále jasné, či je systém v skutočnosti špecifický, hoci sa preukázalo, že právne špecifický nebol. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 2 prvého pododseku písm. c) a článku 4 ods. 2 štvrtého pododseku základného nariadenia.
e) Výpočet výšky subvencie
(57)
V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie vypočítala na základe nezaplatenej dane z predaja elektrickej energie nakupovanej v ORP (čitateľ) a celkového obratu predaja spoločnosti (menovateľ), keďže EDES nie je závislá od uskutočnenia vývozu, a používanie elektrickej energie sa neobmedzuje iba na výrobu príslušného výrobku.
(58)
Sadzba subvencie pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorá bola v súvislosti s týmto systémom stanovená počas ORP, predstavuje 0,5 %.
6. Výška vyrovnávacích subvencií
(59)
Výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, určená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, predstavuje pre prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu 7,1 %. Táto výška subvencie prekračuje minimálnu prahovú hodnotu stanovenú v článku 14 ods. 5 základného nariadenia.
(60)
Úroveň subvencovania stanovená v tomto postupe zodpovedá úrovni subvencovania 7,2 % zistenej v prípade toho istého vyvážajúceho výrobcu počas najnovšieho predbežného preskúmania.
(61)
Preto sa usudzuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií počas ORP pokračovalo.
SYSTÉMY
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Spolu
HEG Ltd.
Nul.
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Závery o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania
(62)
V súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti platných opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu subvencovania.
(63)
V tejto súvislosti sa pripomína, že spolupracoval len jeden z dvoch známych vyvážajúcich výrobcov príslušného výrobku. Zistilo sa, že počas ORP spolupracujúci vyvážajúci výrobca naďalej využíval výhody so subvencovania zo strany indických orgánov, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. Už analyzované systémy subvencií poskytujú opakované výhody a neexistujú žiadne náznaky toho, že by mali byť tieto programy v blízkej budúcnosti ukončené alebo zmenené alebo že by spolupracujúci vyvážajúci výrobca prestal využívať výhody z týchto systémov. Predmetné systémy sú v dokumente o zahraničnom obchode 09-14 zachované.
(64)
Pokiaľ ide o druhého známeho vyvážajúceho výrobcu v Indii, podľa žiadosti o preskúmanie pokračoval vo využívaní výhod z analyzovaných systémov subvencií. Nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali opak. Preto sa dospelo k záveru, že subvencovanie na celoštátnej úrovni pokračovalo.
(65)
Vzhľadom na opísané zistenia sa usudzuje, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a pravdepodobne by pokračovalo aj v budúcnosti.
(66)
Keďže sa preukázalo, že subvencovanie počas ORP pokračovalo a pravdepodobne bude pokračovať aj v budúcnosti, otázka pravdepodobnosti opakovaného výskytu subvencovania je irelevantná.
D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
1. Výroba v Únii
(67)
V rámci Únie podobný výrobok vyrába päť spoločností alebo skupín spoločností, ktorých výroba predstavuje celkovú výrobu podobného výrobku v Únii v zmysle článku 9 ods. 1 základného nariadenia.
2. Výrobné odvetvie Únie
(68)
Dve z piatich spoločností neprejavili záujem o podporenie žiadosti a nespolupracovali v revíznom prešetrovaní, keďže nezaslali vyplnený dotazník. Žiadosť podali a súhlasili s prešetrovaním tieto tri skupiny výrobcov: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Tieto tri skupiny výrobcov predstavujú hlavný podiel celkovej výroby podobného výrobku v Únii, keďže predstavujú viac ako 90 % celkovej výroby určitých systémov grafitových elektród v Únii, ako je uvedené v odôvodnení 4. Pokladajú sa preto za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 8 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať ako „výrobné odvetvie Únie“.
E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE
1. Predbežná poznámka
(70)
Vzhľadom na skutočnosť, že v tomto prešetrovaní spolupracoval len jeden indický vyvážajúci výrobca príslušného výrobku, údaje týkajúce sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Indii do Európskej únie nie sú uvedené v presných číslach, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 29 základného nariadenia.
(71)
Situácia výrobného odvetvia grafitových elektród úzko súvisí so situáciou v oceliarskom odvetví, keďže grafitové elektródy sa primárne používajú v odvetví elektroocele. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v roku 2007 a počas prvých troch štvrťrokov roku 2008 prevládali veľmi priaznivé trhové podmienky v oceliarskom odvetví a v dôsledku toho aj v odvetví grafitových elektród.
(72)
Treba poznamenať, že objem predaja grafitových elektród viac menej kopíruje objem výroby ocele. Dodávateľské zmluvy na grafitové elektródy zahŕňajúce ceny a množstvo sa však zvyčajne uzatvárajú na obdobie 6 až 12 mesiacov. Preto existuje istý časový posun medzi vývojom objemu predaja, ktorý je výsledkom zmeny v dopyte, a prípadným vyplývajúcim účinkom na ceny.
2. Spotreba na trhu Únie
(73)
Spotreba v Únii sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, odhadu objemu predaja iných výrobcov v Únii na trhu Únie, údajov Eurostatu o dovoze a údajov zozbieraných v súlade s článkom 24 ods. 6 základného nariadenia. Tak ako v pôvodnom prešetrovaní (9) v niektorých prípadoch sa dovoz nezohľadnil, pretože na základe dostupných informácií sa zdalo, že nejde o dovoz výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.
(74)
Od roku 2006 do ORP spotreba v Únii klesla o takmer 25 %, pričom hlavný pokles bol zaznamenaný medzi rokom 2008 a ORP. Treba poznamenať, že v dôsledku veľmi priaznivých trhových podmienok na začiatku posudzovaného obdobia sa spotreba v Únii pohybovala na veľmi vysokých úrovniach a od obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania do roku 2006 vzrástla o 30 %.
Tabuľka 1
2006
2007
2008
ORP
Celková spotreba v Únii (v tonách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie
(75)
Objem dovozu s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) sa v priebehu posudzovaného obdobia postupne zvýšil o 143 percentuálnych bodov a počas ORP dosiahol úroveň 5 000 až 7 000 ton. Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa od roku 2006 do ORP viac ako strojnásobil, keď dosiahol úroveň približne 5 %. Podiel na trhu počas ORP neustále rástol aj napriek značnému poklesu dopytu. Ceny dovozu z príslušnej krajiny vzrástli počas posudzovaného obdobia o 52 %, čo je podobný trend ako v prípade cien výrobného odvetvia Únie. Ceny dovozu však zostali konzistentne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Údaje v tabuľke 2 sa neudávajú v presných číslach z dôvodu dôvernosti údajov, keďže existujú len dvaja známi vyvážajúci výrobcovia v Indii.
Tabuľka 2
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z príslušnej krajiny (v tonách) *
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu *
Približne 1,5 %
Približne 2 %
Približne 5 %
Približne 5 %
Cena dovozu z príslušnej krajiny (EUR/t)*
Približne 2 000
Približne 2 600
Približne 3 000
Približne 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(76)
Podľa článku 8 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie.
4.1. Výroba
(77)
V porovnaní s rokom 2006 klesla výroba v ORP o 29 %. Výroba výrobného odvetvia Únie sa v roku 2007 najprv zvýšila o 2 % v porovnaní s rokom 2006 a následne prudko klesla, najmä počas ORP.
Tabuľka 3
2006
2007
2008
ORP
Výroba (v tonách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapacita a miera jej využitia
(78)
Medzi rokom 2006 a ORP výrobná kapacita mierne klesla (celkovo o 2 %). Keďže výroba v roku 2008 takisto klesla, a to najmä počas ORP, výsledné využitie kapacity medzi rokom 2006 a ORP vykázalo celkový pokles o 25 percentuálnych bodov.
Tabuľka 4
2006
2007
2008
ORP
Výrobná kapacita (v tonách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využitie kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Zásoby
(79)
Úroveň konečných zásob výrobného odvetvia Únie zostala v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 stabilná a v roku 2008 klesla o 10 %. V ORP úroveň zásob o niečo vzrástla, ale bola o 5 % nižšia ako v roku 2006.
Tabuľka 5
2006
2007
2008
ORP
Konečné zásoby (v tonách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Objem predaja
(80)
Predaj výrobného odvetvia Únie na trhu Únie neprepojeným zákazníkom počas posudzovaného obdobia klesol o 39 %. Bol veľmi vysoký na začiatku posudzovaného obdobia, keď vzrástol takmer o 70 % v porovnaní s obdobím prešetrovania pôvodného prešetrovania. Objem predaja v rokoch 2007 a 2008 mierne klesol, ale dosahoval relatívne vysokú úroveň (v roku 2008 bol stále 47 % nad úrovňou obdobia prešetrovania pôvodného prešetrovania). Objem predaja však medzi rokom 2008 a ORP výrazne klesol (takmer o tretinu).
Tabuľka 6
2006
2007
2008
ORP
Objem predaja Únie neprepojeným zákazníkom (v tonách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Podiel na trhu
(81)
Od roku 2006 do ORP podiel výrobného odvetvia Únie na trhu postupne klesol takmer o 16 percentuálnych bodov (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabuľka 7
2006
2007
2008
ORP
Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Rast
(82)
Medzi rokom 2006 a ORP spotreba v Únii klesla takmer o 25 %. Výrobné odvetvie Únie stratilo takmer 16 percentuálnych bodov podielu na trhu, zatiaľ čo podiel príslušného dovozu na trhu stúpol o 3,4 percentuálneho bodu.
4.7. Zamestnanosť
(83)
Úroveň zamestnanosti vo výrobnom odvetví Únie sa v období od roku 2006 do ORP znížila o 7 %.
Tabuľka 8
2006
2007
2008
ORP
Zamestnanosť v súvislosti s príslušným výrobkom (počet osôb)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivita
(84)
Produktivita pracovnej sily vo výrobnom odvetví Únie meraná ako výstup na zamestnanú osobu za rok stúpla medzi rokom 2006 a ORP o 24 %. V priebehu rokov 2007 a 2008 sa pomaly zvyšovala, potom klesla počas ORP takmer o 25 %.
Tabuľka 9
2006
2007
2008
ORP
Produktivita (v tonách na zamestnanca)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Predajné ceny a faktory ovplyvňujúce domáce ceny
(85)
Jednotkové predajné ceny výrobného odvetvia Únie vykazujú pozitívny trend, keďže sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 40 %. Je to tak v dôsledku: i) všeobecnej úrovne cien na trhu, ii) potreby kompenzovať zvýšenie výrobných nákladov a iii) spôsobu stanovovania cien v dodávateľských zmluvách.
(86)
V rokoch 2007 a 2008 výrobné odvetvie Únie dokázalo zvýšiť ceny v kontexte všeobecného zvýšenia trhových cien, čo vyplývalo z pokračujúceho silného dopytu po grafitových elektródach. Tento dopyt bol výsledkom veľmi priaznivých trhových podmienok, ktoré prevládali v oceliarskom odvetví prvé tri štvrťroky roku 2008, ako je opísané v odôvodnení 71.
(87)
Ceny čiastočne vzrástli aj v rokoch 2007 a 2008 na účely pokrytia rastúcich výrobných nákladov, najmä nákladov na suroviny. V rokoch 2006 až 2008 náklady vzrástli o 23 %. Výrobné odvetvie Únie ich však dokázalo pokryť výrazným zvýšením cien (+ 33 %).
(88)
Ceny počas ORP stále stúpali, aj keď v menšom rozsahu (+ 5 %). Skutočnosť, že ceny počas obdobia poklesu dopytu neklesli, sa vysvetľuje spôsobom uzatvárania dodávateľských zmlúv na trhu a skutočnosťou, že väčšina dodávateľských zmlúv na rok 2009 bola uzatvorená v roku 2008. Ako sa uvádza v odôvodnení 72, objem predaja grafitových elektród viac-menej kopíruje výrobu ocele. Vyjednávanie dodávateľských zmlúv na grafitové elektródy na obdobie 6 až 12 mesiacov však môže viesť k časovému posunu v účinku akejkoľvek zmeny (zvýšenie alebo zníženie) v dopyte na ceny. Zmluvy sa vyjednávajú na základe predpokladaného objemu predaja, ktorý môže byť odlišný od dosiahnutej úrovne skutočného predaja, čo spôsobuje, že cenový trend v určitom období nemusí nevyhnutne kopírovať trend v objeme predaja na to isté obdobie. Toto sa stalo, keď v ORP objem predaja klesol, ale ceny zostali vysoké, pretože väčšina dodávateľských zmlúv na rok 2009 bola uzatvorená v roku 2008 a niektoré dodávky predpokladané na rok 2008 sa odložili na rok 2009. Zvýšenie cien o 5 % počas ORP však nebolo dostatočné na pokrytie zvýšenia nákladov (ktoré vzrástli o 13 %), ako to bolo možné počas predchádzajúcich období. Po období ORP boli ceny dohodnuté na nižších úrovniach.
(89)
Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 75, ceny dovozu z príslušnej krajiny kopírovali podobný trend vo výrobnom odvetví Únie, ale boli konzistentne nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie.
Tabuľka 10
2006
2007
2008
ORP
Jednotková cena na trhu Únie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Mzdy
(90)
V období od roku 2006 do ORP sa priemerná mzda na zamestnanca zvýšila o 15 %.
Tabuľka 11
2006
2007
2008
ORP
Ročné náklady na prácu na zamestnanca (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investície
(91)
V období od roku 2006 do ORP sa ročný tok investícií do príslušného výrobku realizovaných výrobným odvetvím Únie zvýšil o 37 %. Počas ORP však v porovnaní s rokom 2008 investície klesli o 14 %.
Tabuľka 12
2006
2007
2008
ORP
Čisté investície (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Ziskovosť a návratnosť investícií
(92)
So zvýšením nákladov o 40 % počas posudzovaného obdobia výrobné odvetvie Únie ešte dokázalo od roku 2006 do roku 2007 zvyšovať svoje ceny rýchlejšie než rástli náklady. To viedlo k zvýšeniu zisku z úrovne 19 % v roku 2006 na úroveň 26 % v roku 2007. Od roku 2007 do roku 2008 ceny a náklady vzrástli v rovnakom pomere, takže rozpätie výrobného odvetvia Únie zostalo stabilné na úrovni z roku 2007. Následne na to zisky znovu klesli na 19 % v ORP v dôsledku účinku, ktoré malo nižšie využitie výrobnej kapacity a vyššie ceny surovín na náklady. Zisky v roku 2009 ďalej klesali, pretože výrobné odvetvie Únie muselo upraviť svoje ceny smerom nadol s cieľom reagovať na všeobecný pokles predajných cien na trhu s grafitovými elektródami zapríčinený poklesom dopytu v oceliarskom odvetví.
(93)
Návratnosť investícií (NI) vzrástla z úrovne 71 % v roku 2006 na úroveň 103 % v roku 2007. V roku 2008 sa zvýšila na 119 % a potom počas ORP klesla na 77 %. Celkovo sa návratnosť investícií od roku 2006 do ORP zvýšila len o 6 percentuálnych bodov.
Tabuľka 13
2006
2007
2008
ORP
Čistý zisk z predaja Únie neprepojeným zákazníkom (v % čistého predaja)
19 %
26 %
25 %
19 %
NI (čistý zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Peňažný tok a schopnosť navyšovať kapitál
(94)
Čistý peňažný tok z prevádzkových činností sa od roku 2006 do roku 2007 zvýšil. V roku 2008 toto zvyšovanie pokračovalo a následne počas ORP nastal pokles. Celkovo bol peňažný tok o 28 % vyšší v ORP ako na začiatku posudzovaného obdobia.
(95)
Neobjavili sa žiadne náznaky toho, že by malo výrobné odvetvie Únie ťažkosti pri navyšovaní kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia sa združujú do väčších skupín.
Tabuľka 14
2006
2007
2008
ORP
Peňažný tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Rozsah subvencovania
(96)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Indie nie je možné považovať vplyv skutočného subvenčného rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
4.15. Zotavenie sa z účinkov subvencovania a dumpingu v minulosti
(97)
Skôr skúmané ukazovatele poukazujú na určité zlepšenie v hospodárskej a finančnej situácii výrobného odvetvia Únie v nadväznosti na uloženie konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatrení v roku 2004. Najmä v rokoch 2006 až 2008 využívalo výrobné odvetvie Únie výhody zo zvýšenia cien a ziskov. Bolo to tak v dôsledku veľmi priaznivých trhových podmienok, ktoré umožňovali zachovanie vysokej úrovne cien a ziskovosti, aj keď podiel výrobného odvetvia Únie na trhu klesol, ako je vysvetlené v odôvodnení 81. Počas rovnakého obdobia a napriek opatreniam sa však podiel indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky sa dovážali za nižšie ceny ako boli ceny výrobného odvetvia Únie. Počas ORP začali zisky výrobného odvetvia Únie klesať, pričom v roku 2009 ďalej klesali v dôsledku zvýšenia nákladov a obmedzeného nárastu cien.
5. Vplyv subvencovaného dovozu a iných faktorov
5.1. Vplyv subvencovaného dovozu
(98)
Napriek poklesu spotreby v Európskej únii počas posudzovaného obdobia sa objem dovozu z príslušnej krajiny viac ako zdvojnásobil a podiel uvedeného dovozu na trhu sa viac ako strojnásobil (pozri odôvodnenie 75). Keby sa nezohľadnili antidumpingové a vyrovnávacie clá, došlo by počas ORP v dôsledku dovozu z príslušnej krajiny k podhodnoteniu cien výrobného odvetvia Únie, aj keď iba o menej ako 2 %.
5.2. Vplyv hospodárskej krízy
(99)
Pred vypuknutím hospodárskej krízy koncom roka 2008 malo výrobné odvetvie Únie v roku 2007 a v prvých troch štvrťrokoch roku 2008 v dôsledku veľmi priaznivých hospodárskych podmienok prevládajúcich v oceliarskom odvetví a v súvisiacich odvetviach vrátane odvetvia grafitových elektród relatívne dobré hospodárske podmienky. Skutočnosť, že dodávateľské zmluvy na grafitové elektródy sa zvyčajne vyjednávajú na obdobie 6 až 12 mesiacov, znamená, že existuje časový posun, pokiaľ ide o účinok zmeny (zvýšenie alebo zníženie) v dopyte na ceny. Keďže zmluvy na ORP sa vyjednávali v štádiu, keď sa účinky hospodárskej krízy nedali predpokladať, vplyv hospodárskej krízy počas ORP sa prejavil najmä v objeme, keďže vplyv na ceny výrobného odvetvia Únie sa prejavil s oneskorením. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že situácia výrobného odvetvia Únie sa z určitého hľadiska zhoršila, dokonca aj v období priaznivých hospodárskych podmienok, stratou podielu na trhu v prospech dovozu z príslušnej krajiny. Skutočnosť, že toto zhoršenie neviedlo k výraznejším negatívnym účinkom, bola sčasti daná vysokou úrovňou dopytu v rokoch 2007 a 2008, čo umožnilo výrobnému odvetviu Únie zachovať vysoký objem výroby a predaja, a sčasti v dôsledku skutočnosti, že keď tento objem v ORP klesol, ceny sa naďalej mohli udržať v dôsledku už opísaného časového posunu.
5.3. Dovoz z iných krajín
(100)
Vzhľadom na zaradenie výrobkov iných, ako je výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, do údajov o dovoze na úrovni kódu KN z Eurostatu sa nasledujúca analýza vykonala na základe údajov o dovoze dostupných na úrovni kódu Taric s doplnením o informácie z údajov zozbieraných v súlade s článkom 24 ods. 6 základného nariadenia. V niektorých prípadoch sa dovoz nezohľadnil, pretože na základe dostupných informácií sa zdalo, že nešlo o dovoz výrobku, ktorý je predmetom tohto prešetrovania.
(101)
Odhaduje sa, že objem dovozu z iných tretích krajín vzrástol o 63 % z približne 11 000 ton v roku 2006 na asi 18 500 ton v ORP. Podiel dovozu z iných krajín na trhu stúpol zo 6,6 % v 2006 na 14,4 % v ORP. Priemerná cena dovozu z iných tretích krajín vzrástla od roku 2006 do ORP o 42 %. Zdá sa, že hlavný dovoz pochádzal z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“), Ruska, Japonska a Mexika, ktoré boli počas ORP jedinými krajinami s jednotlivými podielmi na trhu vyššími ako 1 %. Dovoz z týchto krajín sa ďalej skúma v nasledujúcich odôvodneniach. Dovoz z deviatich ďalších krajín predstavujúcich iba približne 2 % celkového podielu na trhu sa ďalej neskúma.
(102)
Podiel čínskeho dovozu na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 2,4 percentuálneho bodu (z 0,2 % na 2,6 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň nižšie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii.
(103)
Podiel dovozu z Ruska na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 4,2 percentuálneho bodu (z 1,9 % na 6,1 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli o niečo nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie, ale vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii.
(104)
Podiel dovozu z Japonska na trhu klesol počas posudzovaného obdobia o 0,4 percentuálneho bodu (z 2,0 % na 1,6 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli podobné alebo vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii.
(105)
Podiel dovozu z Mexika na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia o 1,0 percentuálneho bodu (z 0,9 % na 1,9 %). Dostupné informácie ukazujú, že tento dovoz sa vykonával za ceny, ktoré boli vyššie ako ceny výrobného odvetvia Únie a zároveň vyššie ako ceny dovozu s pôvodom v Indii.
(106)
Na záver nemožno vylúčiť, že vývoj dovozu z ČĽR a Ruska mohol do určitej miery prispieť k zníženiu podielu výrobného odvetvia Únie na trhu. Vzhľadom na všeobecný charakter údajov dostupných z dovoznej štatistiky, ktoré neumožňujú cenové porovnanie podľa typu výrobku, ako bolo možné pre Indiu na základe podrobných informácií poskytnutých vyvážajúcim výrobcom, sa však vplyv dovozu z ČĽR a Ruska nedá s istotou určiť.
Tabuľka 15
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z iných krajín (v tonách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podiel dovozu z iných krajín na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Cena dovozu z iných krajín (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z ČĽR (v tonách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podiel dovozu z ČĽR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Cena dovozu z ČĽR (EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z Ruska (v tonách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podiel dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z Japonska (v tonách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podiel dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Cena dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
ORP
Objem dovozu z Mexika (v tonách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podiel dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Cena dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Záver
(107)
Ako sa uvádza v odôvodnení 75, objem dovozu z príslušnej krajiny sa od roku 2006 do ORP viac ako zdvojnásobil. Ak berieme do úvahy, že spotreba klesla v tom istom období takmer o 25 %, výsledkom bol prudký nárast podielu indických vývozcov na trhu z 1,5 % v roku 2006 na 5 % počas ORP. Zatiaľ čo sa indické ceny vývozu do Únie počas posudzovaného obdobia značne zvýšili v dôsledku všeobecne vysokých trhových cien, stále dochádzalo k podhodnocovaniu cien výrobného odvetvia Únie.
(108)
Medzi rokom 2006 a ORP sa i napriek existencii antidumpingových a vyrovnávacích opatrení niekoľko dôležitých ukazovateľov vyvíjalo negatívne: objem výroby klesol o 29 % a objem predaja o 39 %, využitie kapacity sa znížilo o 28 % a následne klesla aj úroveň zamestnanosti a produktivity. Hoci sa časť tohto negatívneho vývoja môže vysvetliť výrazným znížením spotreby, ktorá počas posudzovaného obdobia klesla takmer o 25 %, výrazný pokles podielu výrobného odvetvia Únie na trhu (o 15,9 percentuálneho bodu od roku 2006 do ORP) je potrebné interpretovať aj na základe konštantného zvýšenia podielu dovozu z Indie na trhu.
(109)
Pokiaľ ide o relatívne vysokú úroveň ziskov počas ORP, táto skutočnosť bola spôsobená najmä stálou vysokou úrovňou cien z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 88. Dospelo sa k záveru, že situácia výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia celkovo zhoršila a že výrobné odvetvie Únie sa na konci ORP ocitlo v neistej a zraniteľnej situácii, a to aj napriek relatívne vysokej úrovni zisku v tejto fáze, keď jeho úsiliu o zachovanie objemu predaja a dostatočne vysokej úrovne cien v čase oslabeného dopytu bránila zvýšená prítomnosť indického subvencovaného dovozu.
F. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA A OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY
1. Predbežné poznámky
(110)
Ako už bolo možné vidieť, uloženie vyrovnávacích opatrení umožnilo výrobnému odvetviu Únie zotaviť sa zo spôsobenej ujmy len čiastočne. Keď sa však vysoká úroveň spotreby v Únii, ktorá trvala väčšinu posudzovaného obdobia, počas ORP znížila, výrobné odvetvie Únie sa ocitlo v neistej a zraniteľnej situácii a bolo naďalej vystavené škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Na konci ORP sa najmä oslabila schopnosť výrobného odvetvia Únie kompenzovať zvýšené náklady.
2. Vzťah medzi objemom a cenami vývozu do tretích krajín a objemom a cenami vývozu do Únie
(111)
Zistilo sa, že priemerná vývozná cena indického predaja do nečlenských krajín EÚ bola nižšia ako priemerná vývozná cena do Únie a takisto nižšia ako ceny na domácom trhu. Predaj indického vývozcu do nečlenských krajín EÚ sa realizoval v značnom množstve, ktoré tvorilo väčšinu jeho celkového predaja na vývoz. Preto sa usúdilo, že keby platnosť opatrení uplynula, podnietilo by to indických vývozcov presunúť značné množstvo vývozu z iných tretích krajín na atraktívnejší trh Únie pri takých úrovniach cien, ktoré aj keby boli vyššie ako ceny do tretích krajín, by pravdepodobne boli stále nižšie ako súčasné úrovne cien vývozu do Únie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickom trhu
(112)
Spolupracujúci indický výrobca disponoval značnou nevyužitou kapacitou a plánoval ju v rokoch 2010 a 2011 zvýšiť. Preto existuje schopnosť významne zvýšiť množstvo vývozu do Únie, najmä preto, že sa neobjavujú žiadne náznaky toho, že by trhy tretích krajín alebo domáci trh dokázali absorbovať nejakú dodatočnú výrobu.
(113)
Spolupracujúci indický výrobca vo svojich pripomienkach k zverejneniu tvrdil, že jeho nevyužitá kapacita bola spôsobená hlavne hospodárskou krízou a s tým súvisiacim poklesom dopytu. Značnú časť nevyužitej kapacity spoločnosti je však možné vysvetliť skutočnosťou, že spoločnosť v období od roku 2006 do ORP výrazne zvýšila svoju kapacitu. Ďalej je potrebné poznamenať, že spoločnosť plánovala svoju kapacitu ešte zvýšiť. Okrem toho je tiež potrebné zdôrazniť, že existuje iný indický výrobca, ktorý nespolupracoval v prešetrovaní a ktorý má podobnú kapacitu a jej využitie a ktorý nedávno takisto oznámil ešte výraznejšie zvýšenie kapacity.
4. Záver
(114)
Výrobcovia v príslušnej krajine majú potenciál zvýšiť a/alebo presmerovať svoj objem vývozu na trh Únie. Okrem toho sú ceny indického vývozu do tretích krajín nižšie ako ceny do Únie. Prešetrovaním sa ukázalo, že na základe porovnateľných typov výrobku spolupracujúci vyvážajúci výrobca predával príslušný výrobok za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. Tieto nízke ceny by sa s najväčšou pravdepodobnosťou znížili v súlade s nižšími cenami účtovanými zvyšku sveta. Takéto cenové správanie v spojení so schopnosťou vývozcov v príslušnej krajine dodávať značné množstvo príslušného výrobku na trh Únie by pravdepodobne malo negatívny vplyv na hospodársku situáciu výrobného odvetvia Únie.
(115)
Ako sa už uviedlo, výrobné odvetvie Únie zostáva naďalej v zraniteľnej a neistej situácii. Keby bolo výrobné odvetvie Únie konfrontované s vyšším objemom dovozu z príslušnej krajiny za subvencované ceny, pravdepodobne by to viedlo k zhoršeniu jeho predaja, podielu na trhu, cien predaja, ako aj k následnému zhoršeniu jeho finančnej situácie na úroveň zistenú pri pôvodnom prešetrovaní. Na základe toho sa teda dospelo k záveru, že zrušenie opatrení by so všetkou pravdepodobnosťou viedlo k zhoršeniu už nestabilnej situácie a k opakovanému výskytu značnej ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.
G. ZÁUJEM ÚNIE
1. Úvod
(116)
V súlade s článkom 31 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich vyrovnávacích opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na zhodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov.
(117)
Treba pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní sa usúdilo, že prijatie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Ďalej skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, ktorým sa analyzuje situácia, v ktorej už vyrovnávacie opatrenia existovali, umožňuje odhad akéhokoľvek nenáležitého negatívneho účinku súčasných vyrovnávacích opatrení na príslušné strany.
(118)
Na základe toho sa preskúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu subvencovania spôsobujúceho ujmu existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že nie je v záujme Únie zachovať opatrenia v tomto konkrétnom prípade.
2. Záujem výrobného odvetvia Únie
(119)
Výrobné odvetvie Únie dokázalo, že je štrukturálne životaschopné odvetvie. To potvrdil pozitívny vývoj jeho hospodárskej situácie, ktorý bol zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatrení v roku 2004. Najmä skutočnosť, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoju ziskovosť v priebehu niekoľkých rokov pred ORP, je v ostrom protiklade k situácií, ktorá predchádzala uloženiu opatrení. Výrobné odvetvie Únie však stále strácalo podiel na trhu, zatiaľ čo dovoz z posudzovanej krajiny sa počas posudzovaného obdobia podstatne zvýšil, pokiaľ ide o podiel na trhu. Bez existencie opatrení by sa výrobné odvetvie Únie pravdepodobne ocitlo ešte v horšej situácii.
3. Záujem dovozcov/používateľov
(120)
Žiadny z deviatich neprepojených dovozcov, ktorí boli oslovení, neprejavil záujem o spoluprácu.
(121)
Sedemnásť používateľov sa prihlásilo a zaslalo vyplnené dotazníky. Zatiaľ čo väčšina používateľov nevyužíva grafitové elektródy z Indie už niekoľko rokov, a preto zostáva z hľadiska možného pokračovania opatrení neutrálna, šesť používateľov v určitej miere používalo indické elektródy. Štyria používatelia uviedli, že pokračovanie opatrení by malo negatívny vplyv na hospodársku súťaž. Jedno združenie (Eurofer) ostro namietalo proti pokračovaniu opatrení a tvrdilo, že opatrenia viedli k značnému stiahnutiu sa indických vývozcov z trhu Únie. Združenie tvrdí, že pokračovanie opatrení by zabránilo výrobcom ocele v hľadaní alternatívnych zdrojov dodávok a výrobnému odvetviu Únie by to umožnilo dominantné, takmer duopolné postavenie. Z vývoja indického dovozu po uložení opatrení je však jasné, že k takémuto značnému stiahnutiu sa nedošlo. Namiesto toho sa dovoz z Indie počas posudzovaného obdobia značne zvýšil. Okrem toho sa prešetrovaním ukázalo, že grafitové elektródy čoraz viac prenikajú na trh Únie z viacerých iných tretích krajín. Pokiaľ ide o silu postavenia výrobného odvetvia Únie na trhu, je potrebné pripomenúť, že jeho podiel na trhu počas posudzovaného obdobia klesol takmer o 16 percentuálnych bodov (pozri odôvodnenie 81). Nakoniec toto združenie pripustilo, že grafitové elektródy predstavujú len relatívne malú zložku z celkových nákladov výrobcov ocele.
(122)
Ďalej sa pripomína, že v pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že vplyv uloženia opatrení by nebol pre používateľov významný (10). Napriek existencii opatrení počas piatich rokov dovozcovia/používatelia v Únii naďalej získavali dodávky okrem iného aj z Indie. Neobjavili sa žiadne známky toho, že by mali ťažkosti s hľadaním iných zdrojov. Okrem toho je treba pripomenúť, že pokiaľ ide o účinok uloženia opatrení na používateľov, v pôvodnom prešetrovaní sa dospelo k záveru, že pri danom zanedbateľnom vplyve nákladov na grafitové elektródy na odvetvie používateľov by zvýšenie nákladov nemalo významný účinok na odvetvie používateľov. Po uložení opatrení sa nezistili žiadne opačné náznaky. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie vyrovnávacích opatrení pravdepodobne nebude mať závažný účinok na dovozcov/používateľov v Únii.
4. Záver
(123)
Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných vyrovnávacích opatrení.
H. VYROVNÁVACIE OPATRENIA
(124)
Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Poskytla sa im aj lehota na predloženie pripomienok v nadväznosti na uvedené zverejnenie. Podania a pripomienky sa náležite zohľadnili v prípade, ak boli opodstatnené.
(125)
Z uvedeného vyplýva, že v súlade s článkom 18 ods. 2 základného nariadenia by sa mali vyrovnávacie opatrenia uplatniteľné na dovoz určitých grafitových elektród s pôvodom v Indii zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z valorických ciel.
(126)
Vyrovnávacie colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení sú uplatniteľné iba na dovoz príslušného výrobku vyrábaného týmito spoločnosťami, a teda spomenutými špecifickými právnymi subjektmi. Dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa sa špecificky nespomínajú v operatívnej časti tohto nariadenia vrátane subjektov prepojených s tými, ktoré sú špecificky spomenuté, nemôže využívať tieto sadzby a podlieha colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(127)
Akákoľvek žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych vyrovnávacích colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala adresovať Komisii (11) a mala by obsahovať všetky príslušné informácie, najmä o akejkoľvek zmene v činnostiach spoločnosti týkajúcich sa výroby, domáceho či vývozného predaja, napríklad o zmene názvu alebo o zmene týkajúcej sa výrobných a predajných subjektov. Ak je to potrebné, nariadenie sa zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizovaním zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa zavádza konečné vyrovnávacie clo na dovoz grafitových elektród druhu používaného v elektrických peciach s mernou hustotou najmenej 1,65 g/cm3 a elektrickým odporom najviac 6,0 μΩ.m v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85451100 (kód TARIC 8545110010) a niplov na takéto elektródy v súčasnosti zaradených pod kód KN ex85459090 (kód TARIC 8545909010), s pôvodom v Indii, bez ohľadu na to, či sa dovážajú spolu, alebo samostatne.
2. Sadzba cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených ďalej uvedenými spoločnosťami je takáto:
Spoločnosť
Konečné clo
(%)
Doplnkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Všetky ostatné spoločnosti
7,2
A999
3. Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 13. decembra 2010