РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 януари 2012 година
относно държавна помощ C 21/10 (предишен E 1/10) - Финландия след неприемане на подходящите мерки за изпълнение на схемата за застраховане в областта на рибарството след приемането от Комисията на преработени Насоки за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура
(нотифицирано под номер C(2011) 10065)
(само текстовете на фински и шведски език са автентични)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/287/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу ДФЕС), и по-специално член 108, параграфи 1 и 2 от него,
като покани заинтересованите страни да внесат становищата си (1) в съответствие с посочените по-горе разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През 2004 г. Комисията прие преработените Насоки за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура (наричани по-долу Насоките) (2). Съгласно точка 5.2 от тези Насоки с писмо от 21 октомври 2004 г. Комисията изиска от държавите-членки, между които и Финландия, да изменят съществуващите си схеми за помощ с цел да ги приведат в съответствие с тези нови Насоки най-късно до 1 януари 2005 г. и да потвърдят писмено, че приемат предложенията за подходящи мерки, най-късно до 15 ноември 2004 г. (3)
(2)
С писма от 15 ноември 2004 г., 20 януари 2005 г. и 14 юни 2005 г. Финландия декларира, че не е съгласна да измени схемата за помощи „Схема за застраховане в областта на рибарството“ с оглед нейното привеждане в съответствие с тези нови Насоки. Комисията е уведомена за тази схема на 27 април 1995 г. в съответствие с член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз и след това е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88, параграф 1 от Договора за ЕО (сега член 108 от ДФЕС).
(3)
На 11 октомври 2005 г. беше проведена среща между Комисията и Финландия. Финландия изпрати допълнителна информация с писмо от 24 ноември 2005 г.
(4)
Насоките бяха преработени отново през 2008 г. (4) и Комисията отново изиска от държавите-членки - с писма от 15 април 2008 г. - да изменят съществуващите си схеми най-късно до 1 септември 2008 г. (5)
(5)
С писмо от 30 май 2008 г. Финландия отговори, че отново е готова да измени своята Схема за застраховане в областта на рибарството според предложеното през 2005 г., но не и в степента, която се изисква от подходящите мерки. На 6 март 2009 г. беше проведена нова среща между Комисията и Финландия.
(6)
На 1 октомври 2009 г. Комисията изпрати последното искане за предоставяне на информация, като посочи, че ако Финландия не приеме предложените подходящи мерки, Комисията ще трябва да приложи процедурата по член 19, параграф 2 и член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (6) и да открие официалната процедура по разследване, определена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Финландия отговори с писмо от 18 ноември 2009 г.
(7)
Тъй като Финландия не прие изцяло предложението за изменение на тази схема, Комисията реши да открие споменатата процедура. С писмо от 15 септември 2010 г. Финландия беше уведомена за това решение, което беше публикувано в Официален вестник (7).
(8)
Финландия отговори с писмо от 15 ноември 2010 г. Освен това, след публикуването на решението в Официален вестник, Комисията получи становища от три заинтересовани страни: две писма, изпратени от две асоциации, представляващи финландските професионални рибари - Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (писмо от 8 ноември 2011 г.) и Kalatalouden Keskusliitto (писмо от 16 ноември 2010 г.) - и едно писмо, изпратено от шестте асоциации за застраховане в рибарството, функциониращи във Финландия (писмо от 16 ноември 2010 г.). Копия на тези писма бяха изпратени на финландските органи на 6 декември 2010 г. По-късно представители на тези асоциации пристигнаха за среща с представители на службите на Комисията на 13 януари 2011 г. и представиха допълнителни документи.
(9)
Комисията имаше нужда от определени разяснения по отношение на информацията, съдържаща се в изпратеното на 15 ноември 2010 г. писмо, и по тази причина на 4 април 2011 г. беше проведена среща с финландските органи в сградата на Комисията. Финландските органи изпратиха също така допълнителна информация със съобщения от 13 април и 13 май 2011 г.
(10)
В крайна сметка, както стана ясно въз основа на изпратената от Финландия информация, че страната е готова да измени схемата по такъв начин, че да я направи съвместима с вътрешния пазар, с писмо от 6 юли 2011 г. Комисията изиска от Финландия да потвърди своя официален ангажимент за изменение на законодателството, което представлява правната база за въпросната схема. С писмо от 19 септември 2011 г. Финландия даде своя положителен отговор.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
(11)
Въпросната схема за помощ е в съответствие със Закон № 331 от 23 юли 1958 г., последно изменен със Закон № 1236 от 29 януари 1999 г. (8) Финландия уведомява Комисията за тази схема непосредствено след присъединяването си към Европейската общност, съгласно член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз. Оттогава тази схема за помощ е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88 от Договора за ЕО (сега член 108, параграф 1 от ДФЕС).
(12)
Получатели по схемата за застраховане са рибарските предприятия, които постоянно осъществяват риболовна дейност във Финландия. Тази застраховка се предлага от шест асоциации за застраховане в областта на рибарството, които обхващат цялата територия на Финландия. Всяка асоциация покрива определен географски район.
(13)
Според член 7 от споменатия закон към дадена асоциация за застраховане в областта на рибарството се извършва годишно плащане на държавна помощ в размер на част от обезщетенията, изплатени от асоциацията по застрахователни договори, обхванати от закона. Съгласно член 2 обезщетенията могат да покриват следните щети:
-
щети по мрежи, по тралове, парагади и котви, прикачени към тях, по въжета и други спомагателни уреди,
-
щети по риболовни кораби, регистрирани във Финландия,
-
щети по транспортни и буксирни превозни средства, използвани за риболов по лед през зимата, риболовни заслони и плаващи и или дънни уреди за мрежи гъргър.
(14)
В закона са описани също така необходимите условия за разглеждане на исковете за обезщетения. Следните условия са от особена важност за оценката на Комисията: застрахованото имущество трябва да бъде достатъчно добре направено и напълно годно за експлоатация; оборудването трябва да е застраховано по предложение за цялата му стойност; щетата да бъде надлежно показана.
(15)
В писмото си от 15 ноември 2004 г. Финландия обяснява функционирането на тази схема по отношение на претърпените щети от рибарските предприятия. Първо, размерът на допустимите искове за обезщетение е свързан със самоучастие, равняващо се на 25 % - при щети до 504,56 EUR, или най-много 5 % - при щети над тази сума. Размерът на компенсацията, която се заплаща на предприятието от съответната асоциация за застраховане в областта на рибарството, се получава чрез изваждане на това самоучастие. Сумата, която държавата възстановява на асоциацията за застраховане в областта на рибарството, е равна на 40 % от заплащаната компенсация при щети до 504,56 EUR и на 90 %, когато сумата е над 504,56 EUR.
(16)
В последващото си писмо от 24 ноември 2005 г. Финландия предлага тази схема да бъде изменена по такъв начин, че държавна помощ да се плаща само за компенсиране на щети, причинени от специфичните условия във Финландия, включително условието щетата да е настъпила северно от 59-и паралел.
(17)
В писмото си от 15 ноември 2004 г. Финландия описва кои условия се считат за специфични условия във Финландия по отношение на риболовната дейност. Тези условия са свързани с климатичните условия и inter alia заледяването, което може да причини щети както на корабите, така и на уредите, а също така с ниските температури, които могат да засегнат двигателя на кораба. Тези специфични условия се влошават допълнително от фактори като морската топография на Финландия - плитки води и неравно морско дъно в разгърнат на гъсто архипелаг. При тези условия рисковете от корабокрушение, причинено от бури и течения при заледяване, е доста голям. Освен това има голяма популация на тюлени, които могат да предизвикат значителни загуби за риболовната промишленост, като повреждат уредите. Понякога и кормораните могат да предизвикат щети по уредите (хрилните мрежи).
(18)
Годишният брой събития, довели до изплащането на обезщетение, общите годишни платени обезщетения от асоциациите за застраховане в областта на рибарството и частта, която е възстановена от държавата за периода 2004-2009 г., са следните:
Година
Обхванати предприятия
Брой случаи
Изплатени обезщетения (в евро)
Възстановяване от държавата (в евро)
2009 г.
472
470
1 296 961
1 026 132
2008 г.
486
459
1 256 200
980 065
2007 г.
503
530
1 564 340
1 197 217
2006 г.
519
496
1 234 761
920 167
2005 г.
543
539
1 333 027
992 826
2004 г.
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
От извършените от асоциациите плащания около 50 % са свързани с уредите, 45 % - с корабите, и 5 % - с другото оборудване.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(20)
Както е посочено по-горе (9), Комисията е уведомена за тази схема за помощ през 1995 г. в съответствие с член 144, буква а) от Договора за присъединяване на Република Финландия към Европейския съюз и след това е считана за съществуваща помощ по смисъла на член 88, параграф 1 от Договора за ЕО. Насоките, които са в сила до преразглеждането през 2004 г., съдържат специална разпоредба по отношение на помощта за застрахователни премии и именно на тази база въпросната схема за помощ е счетена за съвместима с вътрешния пазар. Тази разпоредба е премахната при преразглеждането от 2004 г.
(21)
С откриването на настоящата процедура според Комисията не може да се счита, че покриваните от схемата за застраховане в областта на рибарството щети са причинени от извънредни обстоятелства или от природни бедствия, а по-скоро от постоянно и свързано със структурата положение, а именно - постоянния и структурния контекст, в рамките на който се осъществява риболовната дейност във Финландия.
(22)
По тази причина, в съответствие с Насоките (10), Комисията счита, че тази помощ представлява оперативна помощ, която по принцип не е съвместима, тъй като резултатът от нея е повишаване на стопанската ликвидност на предприятията, които се ползват от нея, и тя е предоставена, без да се поставя каквото и да било задължение на получателя.
(23)
Комисията не е съгласна с аргументите на финландските органи, които оправдават схемата за помощ, като я квалифицират като услуга от общ икономически интерес по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС. Финландия не представи никакви конкретни аргументи, потвърждаващи, че предоставянето на застраховки на рибарските предприятия би могло да се окачестви като услуга от този вид. Следователно, предвид характеристиките на разглежданата схема, Комисията не счита, че тя може да бъде определена като такава. По-специално Комисията отбелязва, че асоциациите за застраховане в областта на рибарството предоставят застрахователни услуги само на конкретна група предприятия, чиято икономическа дейност се състои в производството на стоки, които се продават на пазара - а именно заетите в сектора на рибарството. Следователно Комисията изразява сериозни съмнения, че предоставянето на застраховка, покриваща търговски рискове, на избрана група икономически предприятия би могло да се определи като услуга от общ икономически интерес.
4. СТАНОВИЩА НА ФИНЛАНДСКИТЕ ОРГАНИ И НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ
4.1. Становища на финландските органи
(24)
Финландските органи напомнят основните характеристики на функционирането на тази застрахователна система. Те представят също така подробно описание на специфичните условия, пред които е изправена риболовната промишленост във Финландия: специфични климатични условия с лед и тъмнина през зимата, топографията на крайбрежните води с плитчини и неравно морско дъно, наличието на големи популации от тюлени.
(25)
Те представят информация също така, че частният застрахователен сектор не предлага застрахователно покритие на риболовната промишленост със същото равнище на покритие на този вид щети. В подкрепа на твърдението си те прилагат към отговора си писмо от Финландската конфедерация на финансовия сектор (Finanssialan Keskusliitto).
(26)
Освен това те отбелязват, че стойността на вноса е 6,8 пъти по-голяма от стойността на износа. През 2009 г. Финландия внася 95 046 тона риба на стойност 244,5 милиона евро, а изнася 59 905 тона на стойност 36 милиона евро. Само 30 % от консумираната риба е с произход от Финландия. През периода 2000-2009 г. годишното потребление на финландска риба е намаляло от 6,1 kg на 4,5 kg, докато потреблението на внесена риба се е увеличило от 6,6 kg на 11,2 kg. Според финландските органи това показва, че разглежданата схема за държавна помощ не може да окаже каквото и да било отрицателно въздействие върху конкуренцията.
(27)
Финландските органи напомнят, че в решението си за откриване на процедурата Комисията отбелязва, че премахването на разпоредбата, касаеща помощта за застрахователни премии, от Насоките от 2004 г. означава, че този вид държавна помощ вече не е разрешена. Финландските органи не са съгласни с тази позиция. Преди всичко тази застрахователна схема продължава да бъде напълно обоснована от специфичните климатични и географски условия във финландските води. Освен това тази схема е счетена за съвместима през 2000 г., макар че такава помощ не е включена в списъка на разрешените, които следва да се считат за съвместими с действащите по това време Насоки от 1997 г. (11), в аналогичен контекст на този от 2004 г. с Насоките от 2004 г. и от 2008 г.
(28)
В становището си обаче Финландия подчертава, че е готова да измени своята схема, както следва:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване на щети, причинени само от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични и географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитчините) или от тюлените и кормораните, и претърпените от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
(29)
Финландия счита, че това изменение би могло да бъде извършено до 31 декември 2012 г. Две са причините, поради които това забавяне е необходимо: първо, необходимостта от изменение на текущото действащо законодателство, което представлява правната база на разглежданата схема (Закон № 331 от 23 юли 1958 г.), и второ, необходимостта от прекратяване на действащите договори по съществуващата схема. Следователно новата схема за застраховане в областта на рибарството ще може да влезе в сила на 1 януари 2013 г.
(30)
Както е посочено по-горе (12), с писмо от 19 септември 2011 г. финландските органи потвърждават своя ангажимент за изменение на законодателството, което представлява правната база за тази схема. Те отбелязват, че ако Комисията вземе своето окончателно решение в рамките на разумен период от време, те ще могат да внесат предложение в Парламента на Финландия достатъчно рано през 2012 г., за да може законът да влезе в сила на 1 януари 2013 г. Те все пак подчертават, че за въвеждането на новите правила е необходим преходен период, тъй като се налагат промени в условията на действащите застрахователни договори. Поради това те считат, че тези промени в споменатите договори биха могли да се извършат до 1 януари 2014 г. и изменените условия да се прилагат към предоставяната на застрахователите помощ от тази дата нататък.
4.2. Становища на трети страни
(31)
Две рибарски асоциации изпратиха становищата си на Комисията: Suoman Ammattikalastajaliitto и Katatalouden Keskuliitto. Подобно на финландските органи и двете асоциации акцентират върху специфичните условия за риболов във Финландия и липсата на предлагане на застраховки за покриваните щети. Едната от тях (Suoman Ammattikalastajaliitto) отбелязва, че Комисията не е представила никакви доказателства, че има вероятност тази схема за помощ да засегне конкуренцията между държавите-членки, като подчертава по-специално, че понастоящем само 7 % от консумираната в държавата риба е от професионален риболов и следователно риболовната промишленост и рибният пазар на Финландия зависят от вносна риба. По тази причина споменатата асоциация счита предварителното заключение, изразено при откриването на процедурата, за неоснователно.
(32)
Асоциациите за застраховане в областта на рибарството подкрепят така също изразената от финландските органи позиция. Те отбелязват, че риболовната промишленост във финландски води е изправена пред специфични климатични и географски условия. Асоциациите посочват, че разглежданата застрахователна система е създадена, тъй като няма предлагане от страна на частния застрахователен сектор, който не е готов да покрива такива рискове за риболовната дейност, която е без особено голямо значение. Освен това асоциациите за застраховане в областта на рибарството са задължени да застраховат всички рибари, които са установени в рамките на техния район на компетентност.
5. ОЦЕНЯВАНЕ НА ПОМОЩТА
5.1. Наличие на държавна помощ
(33)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи, че „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(34)
Обезщетението, заплащано на рибарските предприятия от асоциациите за застраховане в областта на рибарството, се покрива отчасти със суми, отпускани на тези асоциации от държавата. Тези суми се изплащат от държавния бюджет. Тъй като това обезщетение предоставя финансово предимство за предприятията в риболовния сектор, то представлява секторно предимство, предоставено чрез ресурси на държавата.
(35)
Според съдебната практика на Съда самият факт, че едно предприятие е укрепило конкурентното си положение спрямо други конкурентни предприятия, като са му предоставени икономически облаги, които иначе не би получило в обичайния ход на осъществяване на своята дейност, говори за евентуално нарушаване на конкуренцията (13). Освен това помощта за предприятие, което функционира на пазар, който е отворен за търговия в рамките на Съюза, може да засегне търговията между държавите-членки (14).
(36)
Предвид значимостта на търговията с рибни продукти в рамките на Европейския съюз, разглежданата мярка укрепва позициите на тези предприятия на пазара на Съюза, а оттам и може да наруши или застрашава да наруши конкуренцията и да засегне търговията в рамките на Съюза (15). Фактът, че вносът е по-голям от износа или че по-голямата част от консумираната риба е от други държави, не е от значение. Напротив, той показва, че пазарът на продукти от риболов във Финландия всъщност е много отворен, а оттам и предполага, че помощта за финландските предприятия подпомага тяхната позиция по отношение на предприятията, установени в други държави-членки, и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. Дори фактът, че количеството на консумираната вносна риба може да се е увеличило в сравнение с количеството на консумираната риба, която не е от внос, не променя нищо от тази гледна точка. Той може единствено да ни наведе на мисълта, че финландските предприятия не са извършили необходимото, за да се приспособят към развитието на икономическите условия на пазара на продукти от риболов във Финландия. Във всеки случай тези предприятия се ползват от помощ, която подпомага тяхната позиция на вътрешния пазар по отношение на чуждестранните предприятия.
(37)
С оглед на изложеното по-горе може да се заключи, че са изпълнени предвидените в член 107, параграф 1 условия и че обезщетенията, които се изплащат на рибарските предприятия и идват от държавния бюджет, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5.2. Съвместимост с вътрешния пазар
5.2.1. Характер на разглежданата схема за помощ
(38)
Целта на схемата за застраховане в областта на рибарството е да покрива разходи, които частично се покриват от застрахователни премии. Тя не е помощ за застрахователни премии сама по себе си. Нейната цел не е да покрива част от застрахователните премии, а да покрива част от исковете за обезщетение, предявявани от предприятията към асоциациите за застраховане в областта на рибарството.
(39)
Тъй като обаче тези искове се предявяват към споменатите асоциации, които трябва да изплащат претърпените щети в допустимия размер, Комисията счита, че в резултат на помощта се понижават премиите, които рибарските предприятия биха заплатили, ако въпросните асоциации за застраховане в областта на рибарството не са очаквали да получат суми от държавата. Следователно последиците от нея са същите, както при схема за помощ за застрахователни премии. По тази причина въпросната схема може да се счита за схема за помощ за застрахователни премии.
5.2.2. Съвместимост с вътрешния пазар
(40)
Комисията не може да се съгласи със становището на финландските органи, в което заявяват, че ситуацията по отношение на Насоките от 2004 г. и от 2008 г. е съпоставима с тази от Насоките от 1997 г., като считат, че в никоя от тях не са включени разпоредби за помощ за застрахователни премии. Отпадането през 2004 г. на специфичната разпоредба за такава помощ, която преди това е била включена в Насоките от 2001 г. (16), показва, че Комисията - с преразглеждането от 2004 г. - ясно е определила, че такава помощ повече не може да се възползва от дерогация от принципа за несъвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар и да се счита за съвместима с него, считано от датата на влизане в сила на Насоките от 2004 г. Това политическо решение е останало непроменено при следващото преразглеждане - а именно Насоките от 2008 г.
(41)
Освен това се е променила и общата рамка, в която Комисията оценява държавната помощ за застрахователни премии. През 2000 г. Комисията счита тази схема за държавна помощ за съвместима (17), що се отнася до обезщетението в резултат на „изключителните условия на финландските атмосферни условия и крайбрежни зони“. В обосновката си за вземането на това решение Комисията се позовава на ситуацията в земеделския сектор, за който също не е имало разпоредба в Насоките, която да се прилага за земеделския сектор, но при който Комисията - на база конкретен случай - има практика да взема положителни решения за мерки за помощ във връзка със застраховане срещу природни бедствия и изключителни застраховки. През 2000 г. Комисията изясни своята позиция както за земеделския, така и за риболовния сектор, като определи критерии, които трябва да се спазват при оценяването (18) на този вид помощ в съответните Насоки. Оттогава тези критерии все още фигурират в Насоките за земеделието (19), но вече са отпаднали от Насоките за рибарството. По тази причина, докато Комисията е определила точни критерии, при които помощта за застрахователни премии в земеделския сектор може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, в Насоките за рибарството тези критерии са заличени. Следователно по отношение на риболовния сектор Комисията е задължена да се върне към общия принцип за несъвместимост на държавната помощ и да оценява съвместимостта или несъвместимостта на дадена схема от този род въз основа на разпоредбите, които могат да бъдат приложени.
(42)
Разпоредбата от настоящите Насоки, която може да бъде приложена, е параграф 4.9, според който мерките за помощ, за които няма приложими разпоредби в другите параграфи, посочващи различните категории помощ, която може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, по принцип не могат да се считат за съвместими.
(43)
По изключение дадена схема за помощ може обаче да бъде счетена за съвместима, ако държавата-членка покаже, че въпросната схема съответства на различните принципи, които са определени в тези Насоки, и отговаря на целите на общата политика в областта на рибарството.
(44)
В своя отговор във връзка с откриването на процедурата Финландия прави конкретни предложения за изменение на тази схема в посока на ограничаване (20). Освен това Финландия обяснява продължаването ѝ с наличието на пазарен срив на застрахователния пазар за покриване на значителна част от тези щети.
(45)
В приложеното си към отговора писмо Финландската конфедерация на финансовия сектор (Finanssialan Keskusliitto) признава, че в настоящия си вид с асоциации за застраховане в областта на рибарството няма да може да покрива всички щети. Това покритие би било много ограничено, а в някои случаи - например за щети по уреди - дори не би било възможно. Застрахователните компании не могат да приемат такива рискове или, ако ги приемат, застрахователните премии биха били над разумно допустимите.
(46)
Това показва, че асоциациите за застраховане в рибарството не могат да нарушат конкуренцията по отношение на частните застрахователни компании. Това показва липсата на покритие на тези щети от частни дружества на финландския пазар.
(47)
Комисията счита, че мярката за държавна помощ, насочена към покриването на липса на определен продукт на пазара, може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, когато изпълнява цели от общ интерес. Това отговаря на изискванията на точка 4.9 от Насоките относно спазването на заложените в Насоките принципи и на целите на общата политика в областта на рибарството.
(48)
Целите на общата политика в областта на рибарството са да се гарантира експлоатацията на живите водни ресурси, която създава условия за устойчивост както в икономически и екологичен план, така и от социална гледна точка (21). Комисията счита, че тази схема - с измененията ѝ в съответствие с описаните от Финландия промени - би могла да допринесе за осигуряването на такива условия. Освен прилагането на правилата за опазване и управление при експлоатацията на тези ресурси, тя би дала възможност за продължаване на риболова в специфичните условия на крайбрежните води на Финландия, включително щетите, нанесени на оборудването (риболовни мрежи) от тюлени, а понякога и от корморани. Това би помогнало да бъдат осигурени стабилни икономически, екологични и социални условия за рибарските предприятия, изправени пред специфичните ограничения при осъществяването на риболова в тези води. Това ще спомогне също така за поддържане на социално-икономическата структура на въпросните крайбрежни общности.
(49)
Комисията отбелязва също така, че след като бъде изменена, тази схема в никакъв случай няма да предлага пълно обезщетение за въпросните щети. Прилаганата понастоящем система - първо със самоучастие и после само с частично възстановяване на изплатеното обезщетение (22) - ще бъде запазена. Следователно се запазва и ответното действие, необходимо от страна на получателите по тази схема за помощ, което се изисква съгласно точка 3.3 от Насоките.
(50)
Накрая Комисията счита за приемлив периода, от който Финландия заявява, че се нуждае за изменение на схемата (23). Предвид необходимата законодателна процедура срокът до 1 януари 2013 г. за влизане в сила на закона за изменение на настоящата правна база за тази схема е разумен. Освен това дотогава действащите застрахователни договори между рибарските предприятия и асоциациите за застраховане в областта на рибарството ще бъдат подновявани в хода на 2012 г. съгласно прилаганите към съответния момент условия и ще изтекат през 2013 г. С основание тези договори трябва да останат в сила до изтичането си при договорените условия. След това те ще бъдат подновени през 2013 г. в съответствие с новите условия, приложими към дадения момент. Следователно крайният срок за адаптиране на тези договори до 31 декември 2013 г. и влизането им в сила на следващия ден - т.е. 1 януари 2014 г. - е разумен.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(51)
С оглед на представения по-горе анализ Комисията стига до заключението, че схемата за застраховане в областта на рибарството може да се счита за съвместима с вътрешния пазар, след като бъде изменена в съответствие със следните принципи:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване само на щети, причинени от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични или географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитките води) или от тюлените и кормораните, и претърпени от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
(52)
Комисията отчита ангажимента на финландските органи да изменят правната база за тази схема за помощ най-късно до 1 януари 2013 г., за да могат условията на застрахователните договори да бъдат променени най-късно до 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съществуващата схема за помощ - „схема за застраховане в областта на рибарството“ - която беше обект на предложение за подходящи мерки след преразглеждането на Насоките за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура, ще бъде съвместима с вътрешния пазар, след като бъде изменена в съответствие със следния ангажимент, поет от Финландия:
-
изключване на кораби, извършващи риболовна дейност в открито море, което на практика означава изключване на кораби с дължина над 12 метра,
-
допускане само на щети, претърпени в териториалните води на Финландия или в нейната изключителна икономическа зона,
-
покриване на щети, причинени само от специфичните условия във Финландия, т.е. причинени от неблагоприятните климатични и географски условия (лед, сняг, силни бури, подводни скали в плитчините) или от тюлените и кормораните, и претърпени от корабите и риболовните уреди, както и от транспортните и буксирните превозни средства и друго специфично оборудване за зимен риболов.
2. Правните разпоредби за изменение на тази схема влизат в сила най-късно до 1 януари 2013 г., а съответните застрахователни договори, сключени на база на новите разпоредби, влизат в сила най-късно до 1 януари 2014 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Финландия.
Съставено в Брюксел на 11 януари 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 11. januára 2012
o štátnej pomoci C 21/10 (ex E 1/10) - Fínsko na základe neprijatia vhodných opatrení pre schému poistenia v rybárskom odvetví potom, ako Komisia prijala revidované usmernenia pre preskúmanie štátnej pomoci rybnému hospodárstvu a akvakultúre
[oznámené pod číslom K(2011) 10065]
(Iba fínske a švédske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/287/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len ZFEÚ), a najmä na jej článok 108 ods. 1 a 2,
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky (1) v súlade s uvedenými ustanoveniami,
keďže:
1. POSTUP
(1)
V roku 2004 Komisia prijala revidované usmernenia pre preskúmanie štátnej pomoci rybnému hospodárstvu a akvakultúre (ďalej len usmernenia) (2). Podľa článku 5.2 týchto usmernení Komisia listom z 21. októbra 2004 požiadala členské štáty a medzi iným aj Fínsko, aby zmenili svoje existujúce schémy pomoci tak, aby boli v súlade s týmito novými usmerneniami najneskôr k 1. januáru 2005, a aby písomne potvrdili, že návrhy vhodných opatrení prijmú najneskôr do 15. novembra 2004 (3).
(2)
Fínsko listami z 15. novembra 2004, 20. januára 2005 a zo 14. júna 2005 oznámilo, že nesúhlasia s tým, aby zmenili schému pomoci „Schéma poistenia v rybárskom odvetví“ tak, aby bola v súlade s týmito novými usmerneniami. Uvedená schéma bola Komisii oznámená 27. apríla 1995 na základe článku 144 písm. a) Zmluvy o pristúpení Fínskej republiky k Európskej únii a následne bola považovaná za existujúcu pomoc podľa článku 88 ods. 1 Zmluvy o ES (teraz článku 108 ZFEÚ).
(3)
Stretnutie Komisie a Fínska sa uskutočnilo 11. októbra 2005. Fínsko zaslalo doplňujúce informácie listom z 24. novembra 2005.
(4)
Usmernenia boli opäť zrevidované v roku 2008 (4) a Komisia takisto od členských štátov listami z 15. apríla 2008 žiadala, aby zmenili svoje existujúce schémy najneskôr k 1. septembru 2008 (5).
(5)
Fínsko odpovedalo listom z 30. mája 2008, že je stále ochotné zmeniť svoju schému poistenia v rybárskom odvetví v súlade s návrhmi z roku 2005 avšak nie v miere, akú si vyžadujú príslušné opatrenia. Nové stretnutie Komisie a Fínska sa uskutočnilo 6. marca 2009.
(6)
Komisia zaslala 1. októbra 2009 poslednú žiadosť o informácie, pričom uviedla, že ak Fínsko neprijme navrhované vhodné opatrenia, Komisia bude nútená uplatniť postup uvedený v článku 19 ods. 2 a článku 4 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (6) a začať formálne vyšetrovanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. Fínsko odpovedalo listom z 18. novembra 2009.
(7)
Keďže Fínsko neprijalo návrh zmeny tejto schémy vcelku, Komisia sa rozhodla začať uvedené konanie. Uvedené rozhodnutie bolo oznámené listom z 15. septembra 2010 a uverejnené v úradnom vestníku (7).
(8)
Fínsko odpovedalo listom z 15. novembra 2010. Okrem toho na základe uverejnenia rozhodnutia v Úradnom vestníku Komisia dostala pripomienky troch zainteresovaných strán: dva listy poslali dve združenia zastupujúce fínskych profesionálnych rybárov, Suomen Ammatikalastajalitto SAKL ry (list z 8. novembra 2011) a Kalatalouden Keskusliitto (list zo 16. novembra 2010) a list od šiestich poistných rybárskych združení, ktoré vo Fínsku existujú (list zo 16. novembra 2010). Kópie týchto listov boli odoslané fínskym orgánom 6. decembra 2010. Neskôr zástupcovia týchto združení prišli na stretnutie s pracovníkmi Komisie 13. januára 2011 a poskytli doplňujúce dokumenty.
(9)
Keďže Komisia potrebovala objasniť niektoré informácie obsiahnuté v liste zaslanom 15. novembra 2010, uskutočnilo sa v priestoroch Komisie 4. apríla 2011 stretnutie s fínskymi orgánmi. Fínske orgány tiež zaslali doplňujúce informácie v správach z 13. apríla a 13. mája 2011.
(10)
Napokon, keďže z informácií, ktoré Fínsko zaslalo, vyplýva, že je Fínsko pripravené zmeniť schému tak, aby bola v súlade s vnútorným trhom, Komisia Fínsko listom zo 6. júla 2011 požiadala, aby potvrdilo svoj oficiálny záväzok zmeniť a doplniť právne predpisy, ktoré predstavujú právny základ tejto schémy. Fínsko odpovedalo kladne listom z 19. septembra 2011.
2. OPIS POMOCI
(11)
Táto schéma pomoci je založená na zákone č. 331 z 23. júla 1958 naposledy zmenenom a doplnenom zákonom č. 1236 z 29. januára 1999 (8). Fínsko túto schému oznámilo Komisii na základe článku 144 písm. a) Zmluvy o pristúpení Fínska k Európskej únii hneď potom, ako vstúpilo do Európskeho spoločenstva. Odvtedy sa táto schéma pomoci považuje za existujúcu pomoc v zmysle článku 88 Zmluvy o ES (teraz článku 108 ods. 1 ZFEÚ).
(12)
Príjemcami tejto schémy poistenia sú rybárske podniky, ktoré vo Fínsku trvalo vykonávajú rybárske aktivity. Toto poistenie zabezpečuje šesť poistných združení pokrývajúcich celé Fínsko. Každé združenie pokrýva vymedzenú zemepisnú oblasť.
(13)
Podľa článku 7 uvedeného zákona sa rybárskym združeniam vypláca ročná štátna pomoc predstavujúca časť pohľadávok, ktoré združenie vyplatilo v rámci poistných zmlúv, na ktoré sa tento zákon vzťahuje. Podľa článku 2 sa môžu pohľadávky vzťahovať na tieto škody:
-
škody na sieťach, lovných šnúrach na lososy, dlhých lovných šnúrach a k nim pripevnených kotvách, povrazoch a inom doplnkovom výstroji;
-
škody na rybárskych plavidlách zaregistrovaných vo Fínsku;
-
škody na dopravných a nákladných vozidlách, ktoré sa v zime používajú na rybolov na ľade, rybárskych chatách a plávajúcich alebo vlečných záťahových sieťach.
(14)
V zákone sa takisto opisujú podmienky, ktoré musia pohľadávky spĺňať. Na posúdenie Komisie sú osobitne dôležité tieto podmienky: Poistené položky musia byť dostatočne kvalitné a plne funkčné, vybavenie musí byť poistené na žiadosť o jeho plnú hodnotu, škoda musí byť spoľahlivo preukázaná.
(15)
Fínsko v liste z 15. novembra 2004 vysvetlilo, ako táto schéma pomoci funguje v súvislosti so škodami, ktoré rybárske podniky utrpeli. Po prvé je tu franšíza, ktorá je spojená s výškou oprávnenej pohľadávky a zodpovedá 25 % v prípade škôd nepresahujúcich 504,56 EUR alebo maximálne 5 % v prípade škôd presahujúcich toto číslo. Odpočítaním tejto franšízy sa získa výška náhrady, ktorú podniku zaplatí príslušné poistné rybárske združenie. Suma, ktorú štát preplatí poistnému rybárskemu združeniu sa potom rovná 40 % vyplatenej náhrady, ak výška škôd predstavuje najviac 504,56 EUR, a 90 %, ak táto výška presahuje 504,56 EUR.
(16)
V nasledujúcom liste z 24. novembra 2005 Fínsko navrhlo zmeniť túto schému zmenila tak, aby sa štátna pomoc vyplácala len na náhradu škôd spôsobených osobitnými podmienkami pre Fínsko vrátane podmienky, že škoda musí nastať severne od 59. rovnobežky.
(17)
V liste z 15. novembra 2004 Fínsko opísalo, čo považuje za osobitné podmienky pre Fínsko z hľadiska rybolovných aktivít. Tieto podmienky sú spôsobené klimatickými podmienkami okrem iného spolu s tvorbou ľadu, ktorý môže poškodiť lode aj výstroj, a mrazom, ktorý môže poškodiť motor plavidla. Tieto osobitné podmienky sú ešte zhoršené takými faktormi, ako je morská topografia Fínska s plytkými vodami a nerovnomerným morským dnom v hustom súostroví. Za takýchto podmienok je riziko stroskotania v spojení s búrkami a prúdmi v ľadových podmienkach dosť vysoké. Okrem toho sa tam nachádza veľká populácia tuleňov, ktorá poškodzovaním výstroja spôsobuje rybárskemu priemyslu značné straty. Výstroj (žiabrové siete) niekedy poškodzujú aj kormorány.
(18)
Od roku 2004 do roku 2009 boli ročné počty udalostí, ktoré vyústili do náhrady, celková ročná náhrada, ktorú poistné rybárske združenia vyplatili, a časť ktorú preplatil štát, takéto:
Rok
Podniky s poistkou
Počet prípadov
Vyplatená náhrada (v EUR)
Časť, ktorú uhradil štát (v EUR)
2009
472
470
1 296 961
1 026 132
2008
486
459
1 256 200
980 065
2007
503
530
1 564 340
1 197 217
2006
519
496
1 234 761
920 167
2005
543
539
1 333 027
992 826
2004
576
568
1 607 919
1 111 195
(19)
Platby od združení súvisia v približne 50 % prípadov s výstrojom, 45 % s plavidlami a 5 % s iným vybavením.
3. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
(20)
Ako je uvedené vyššie (9), táto schéma bola Komisii oznámená listom v roku 1995 na základe článku 144 písm. a) Zmluvy o pristúpení Fínskej republiky k Európskej únii a následne sa považovala za existujúcu pomoc v zmysle článku 88 ods. 1 Zmluvy o ES. V usmerneniach, ktoré sa uplatňovali do revízie v roku 2004, obsahovali osobitné ustanovenie o pomoci na poistné prémie a práve na základe toho bola táto schéma pomoci považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Uvedené ustanovenie bolo po revízii v roku 2004 vyňaté.
(21)
Komisia pri začatí tohto konania usúdila, že škody, ktoré rybárska poistná pokrýva, nemožno považovať za výsledok výnimočných okolností alebo prírodnej katastrofy, ale za výsledok stálej a štrukturálnej situácie, čiže stálym a štrukturálnym kontextom, v ktorom sa vo fínskych vodách vykonáva rybolov.
(22)
Z toho dôvodu Komisia v súlade s usmerneniami (10) usúdila, že táto pomoc bola prevádzkovou pomocou, ktorá v zásade nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, keďže má vplyv na zvýšenie obchodnej likvidity podnikov, ktoré ju využívajú, a bola poskytnutá bez toho, aby bola príjemcom uložená akákoľvek povinnosť.
(23)
Komisia nesúhlasila s argumentmi fínskych orgánov, ktoré túto schému zdôvodňovali tak, že ju kvalifikovali ako službu všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Fínsko neposkytlo žiaden špecifický argument, ktorým by zdôvodnilo to, že by sa poskytovanie poistenia rybárskym podnikom mohlo označiť za službu takého typu, a Komisia vzhľadom na charakteristiky uvedenej schémy nedospela k záveru, že by ho tak bolo možné označiť. Komisia najmä zaznamenala, že poistné rybárske združenia poskytujú poistné služby len špecifickej skupine podnikov, ktorých hospodárska činnosť pozostáva z výroby tovaru predávaného na trhu, a to skupine tých podnikov, ktoré sú činné v sektore rybolovu. Komisia preto veľmi pochybuje o tom, že by bolo možné poskytovanie obchodného poistenia vybranej skupine hospodárskych podnikov označiť za službu všeobecného hospodárskeho záujmu.
4. PRIPOMIENKY FÍNSKYCH ORGÁNOV A TRETÍCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
4.1. Pripomienky fínskych orgánov
(24)
Fínske orgány pripomenuli hlavné charakteristiky fungovanie tohto poistného systému. Takisto dôsledne opísali osobitné podmienky, ktorým rybársky priemysel vo Fínsku čelí: špecifické klimatické podmienky s ľadom a tmou v zime, topografia pobrežných vôd s plytkými vodami a nerovnomerným morským dnom, existencia významnej populácie tuleňov.
(25)
Priniesli tiež informácie o nedostatku ponúk na poistenie rybárskemu priemyslu zo súkromného poistného sektora s rovnakou úrovňou krytia pre tento typ škôd. Na podloženie svojho stanoviska k odpovedi priložili list od Fínskej konfederácie finančného sektora Finanssialan Keskusliitto.
(26)
Okrem toho uviedli, že hodnota dovozu zodpovedá 6,8 násobku hodnoty vývozu. V roku 2009 Fínsko doviezlo 95 046 ton rýb v hodnote 244,5 milióna EUR a vyviezla 59 905 ton v hodnote 36 miliónov EUR. Len 30 % konzumovaných rýb pochádza z Fínska. Ročná konzumácia fínskych rýb sa od roku 2000 do roku 2009 znížila zo 6,1 na 4,5 kg, zatiaľ čo konzumácia dovezených rýb sa zvýšila zo 6,6 na 11,2 kg. Podľa fínskych orgánov z toho vyplýva, že táto štátna pomoc nemôže mať žiaden negatívny vplyv na hospodársku súťaž.
(27)
Fínske orgány pripomínajú, že Komisia vo svojom rozhodnutí začať konanie poznamenala, že vypustenie ustanovenia o poskytovaní pomoci na poistné prémie v usmerneniach z roku 2004 znamenalo, že tento druh štátnej pomoci už nie je dovolený. Fínske orgány s uvedeným stanoviskom nesúhlasia. Po prvé, táto poistná schéma má naďalej svoje plné opodstatnenie z dôvodu klimatických a zemepisných podmienok vo fínskych vodách. Okrem toho bola táto schéma v roku 2000 považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom, hoci sa takáto pomoc nenachádzala medzi uvedenými druhmi pomoci, ktoré sa mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa usmernení z roku 1997 (11), ktoré sa vtedy uplatňovali, v kontexte podobnom tomu, ktorý existoval od roku 2004 s usmerneniami z roku 2004 a 2008.
(28)
Fínsko však v týchto pripomienkach uvádza, že je ochotné zmeniť svoju schému týmto spôsobom:
-
vylúčenie plavidiel loviacich na otvorenom mori, čo v praxi znamená vylúčenie plavidiel dlhších ako 12 metrov,
-
oprávnenosť len v prípade škôd utrpených v pobrežných vodách Fínska alebo jeho výhradnom hospodárskom priestore,
-
krytie škôd spôsobených len špecifickými podmienkami vo Fínsku a teda spôsobených nepriaznivými klimatickými alebo zemepisnými podmienkami (ľad, sneh, silné búrky, útesy v plytkých vodách) alebo tuleňmi a kormoránmi, ktoré utrpia plavidlá a rybolovný výstroj ako aj dopravné a nákladné vozidlá a iné špecifické vybavenia používané na rybolov v zime.
(29)
Fínsko usudzuje, že táto zmena by sa dala uskutočniť do 31. decembra 2012. Toto zdržanie je nutné z dvoch dôvodov: Po prvé nutnosťou zmeniť súčasné právne predpisy, ktoré sú v platnosti a tvoria právny základ tejto schémy (zákon č. 331 z 23. júla 1958), a po druhé nutnosťou ukončiť súčasné zmluvy v rámci existujúcej schémy. Nová schéma poistenia v rybárskom odvetví by teda nadobudla účinnosť 1. januára 2013.
(30)
Ako je uvedené vyššie (12), fínske orgány listom z 19. septembra 2011 potvrdili svoj záväzok zmeniť a doplniť právne predpisy, ktoré tvoria právny základ uvedenej schémy. Uviedli, že ak Komisia prijme svoje konečné rozhodnutie v rozumnej lehote, budú môcť predložiť svojmu parlamentu návrh dostatočne skoro v roku 2012 na to, aby zákon mohol nadobudnúť účinnosť 1. januára 2013. Zdôraznili však, že na zavedenie nových pravidiel bude potrebné prechodné obdobie, pretože budú nutné zmeniť podmienky platných poistných zmlúv. Na tento účel usudzujú, že by sa tieto zmeny v zmluvách mohli uskutočniť k 1. januáru 2014 a zmenené podmienky by sa na pomoc poskytovanú poisťovateľom mohli uplatňovať od uvedeného dátumu.
4.2. Pripomienky tretích strán
(31)
Svoje pripomienky Komisii zaslali dve rybárske združenia: Suoman Ammattikalastajaliitto a Katatalouden Keskuliitto. Podobne ako fínske orgány obidve združenia zdôraznili špecifické podmienky rybolovu vo Fínsku a nedostupnosť ponúk poistenia na krytie škôd. Jedno z nich (Suoman Ammattikalastajaliitto) poznamenalo, že Komisia neposkytla žiaden dôkaz o tom, že by táto schéma pomoci mohla poškodiť hospodársku súťaž medzi členskými štátmi, pričom najmä uviedlo, že profesionálny rybolov je v súčasnosti zdrojom len 7 % konzumovaných rýb v krajine a že fínsky rybársky priemysel a trh s rybami preto závisia od dovážaných rýb. Z tohto dôvodu toto združenie považuje predbežné závery uvedené v rozhodnutí o začatí konania za neopodstatnené.
(32)
Fínske poistné združenia podporujú aj stanovisko fínskych orgánov. Poukazujú na to, že rybársky priemysel vo Fínsku čelí veľmi špecifickým klimatickým a zemepisným podmienkam. Uvádzajú, že tento poistný systém sa zaviedol z nedostatku ponuky od súkromného poistného sektora, ktorý nebol ochotný kryť uvedené riziká rybolovu, ktorý je aktivitou s len malým významom. Okrem toho sú poistné rybárske združenia povinné poistiť všetkých rybárov usadených v regióne ich právomoci.
5. POSÚDENIE POMOCI
5.1. Existencia štátnej pomoci
(33)
V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.
(34)
Náhrada, ktorú poistné rybárske združenia vyplácajú rybárskym podnikom, sčasti pochádza z peňazí, ktoré týmto združeniam poskytuje štát. Tieto peniaze pochádzajú zo štátneho rozpočtu. Keďže táto náhrada podnikom rybárskeho sektora prináša finančné zvýhodnenie, ide o sektorové zvýhodnenie udelené prostredníctvom štátnych zdrojov.
(35)
Podľa rozsudku Súdneho dvora už len skutočnosť, že je konkurenčné postavenie podniku v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi posilnené poskytnutím hospodárskej výhody, ktorú by pri bežnom podnikaní nedostal, poukazuje na možné narušenie hospodárskej súťaže (13). Okrem toho pomoc podniku, ktorý svoju činnosť prevádzkuje na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, by mohla ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (14).
(36)
Vzhľadom na to, že sa v Európskej únii obchoduje s produktmi rybolovu vo veľkej miere, toto opatrenie posilňuje pozíciu týchto podnikov na trhu Únie a mohlo by preto narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a ovplyvniť obchodovanie v rámci Únie (15). Skutočnosť, že je dovoz vyšší ako vývoz, alebo že väčšina konzumovaných rýb pochádza z iných krajín, nie je relevantná. Naopak preukazuje, že trh s produktmi rybolovu vo Fínsku je skutočne veľmi otvorený a naznačuje tak, že pomocou fínskym podnikom sa podporuje ich pozícia voči podnikom usadeným v iných členských štátoch a narúša sa alebo by sa mohla narušiť hospodárska súťaž. Aj fakt, že množstvo konzumovaných dovezených rýb vzrástli v porovnaní s množstvom nedovezených konzumovaných rýb na tomto hľadisku nič nemení. Mohlo by to len naznačovať, že fínske podniky neuskutočnili potrebné úpravy na to, aby sa mohli prispôsobiť vývoju ekonomických podmienok na trhu s produktmi rybolovu vo Fínsku. V každom prípade tieto podniky prijímajú pomoc, ktorou sa podporuje ich postavenie na vnútornom trhu voči zahraničným podnikom.
(37)
Vzhľadom na uvedené možno dospieť k záveru, že podmienky článku 107 ods. 1 sú splnené a že náhrada vyplácaná rybárskym podnikom a pochádzajúca zo štátneho rozpočtu predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
5.2. Zlučiteľnosť s vnútorným trhom
5.2.1. Povaha tejto schémy pomoci
(38)
Cieľom schémy poistenia v rybárskom odvetví je pokryť výdavky, ktoré poistné prémie čiastočne kryjú. Nejde o pomoc na poistné prémie ako takú. Jej cieľom nie je kryť časť poistných prémií, ale kryť časť pohľadávok v prípade náhrad, ktoré podniky predkladajú poistným rybárskym združeniam.
(39)
Keďže sa však tieto pohľadávky predkladajú týmto združeniam, ktoré musia uhradiť oprávnenú sumu utrpených škôd, Komisia usudzuje, že účinkom tejto pomoci je zníženie prémií, ktoré by rybárske podniky museli zaplatiť, ak by dotknuté poistné rybárske združenia neočakávali, že od štátu dostanú peniaze. Má teda rovnaký účinok ako schéma pomoci na poistné prémie. Túto schému preto možno považovať za schému pomoci na poistné prémie.
5.2.2. Zlučiteľnosť s vnútorným trhom
(40)
Komisia nemôže súhlasiť s názorom fínskych orgánov, podľa ktorých je situácia v súvislosti s usmerneniami z roku 2004 a 2008 porovnateľná so situáciou v súvislosti s usmerneniami 1997, pretože sa v ani jedných z nich nenachádzalo ustanovenie o pomoci na poistné prémie. Z toho, že sa v roku 2004 vypustilo osobitné ustanovenie o uvedenej pomoci, ktoré bolo predtým zakotvené v usmerneniach z roku 2001 (16), vyplýva, že Komisia pri revízii z roku 2004 zreteľne usúdila, že sa na takúto pomoc už nemôže vzťahovať výnimka zo zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom a že sa nemôže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom od dátumu nadobudnutia účinnosti usmernení z roku 2004. Uvedené politické rozhodnutie sa ďalšou revíziou, t. j. v usmerneniach z roku 2008, nezmenilo.
(41)
Celkový rámec, podľa ktorého Komisia posudzuje štátnu pomoc na poistné prémie, sa navyše zmenil. Komisia túto štátnu pomoc v roku 2000 považovala za zlučiteľnú s vnútorným trhom (17) v prípade náhrady, ktorá je výsledkom „výnimočných podmienok špecifických pre fínske počasie a pobrežné zóny“. Pri odôvodňovaní svojho rozhodnutia Komisia odkázala na situáciu v poľnohospodárskom sektore, pre ktorý takisto v usmerneniach neexistovalo žiadne ustanovenie uplatňujúce sa na poľnohospodársky sektor, v súvislosti s poistením voči prírodným katastrofám a výnimočnými poisteniami ale Komisia zvykla rozhodovať kladne prípad od prípadu. V roku 2000 Komisia objasnila svoju politiku pre sektor poľnohospodárstva aj rybárstva a v príslušných usmerneniach (18) ustanovila kritériá, ktoré sa majú pri posudzovaní takého druhu pomoci dodržiavať. Uvedené kritériá odvtedy stále existujú v usmerneniach pre poľnohospodársky sektor (19), zatiaľ čo v usmerneniach pre rybársky sektor už neexistujú. Zatiaľ čo Komisia v poľnohospodárskom sektore teda ustanovila presné kritériá na považovanie poistných prémií za zlučiteľné s vnútorným trhom, z usmernení pre rybársky sektor boli uvedené kritériá vypustené. V prípade rybárskeho sektora sa teda Komisia opäť držať všeobecnej zásady nezlučiteľnosti štátnej pomoci a posudzovať zlučiteľnosť alebo nezlučiteľnosť schémy takéto druhu na základe ustanovení, ktoré sa môžu uplatňovať.
(42)
Zo súčasných ustanovení sa môže uplatňovať odsek 49, v ktorom sa uvádza, že v zásade nemožno považovať za zlučiteľné opatrenia pomoci, pre ktoré neexistuje uplatniteľné ustanovenie v iných odsekoch, v ktorých sú uvedené jednotlivé kategórie pomoci, ktoré možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.
(43)
Výnimočne možno schému pomoci považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak členský štát preukáže, že schéma spĺňa rôzne zásady uvedené v usmerneniach a slúži cieľom spoločnej rybárskej politiky.
(44)
Fínsko vo svojej odpovedi urobilo konkrétne návrhy zmeniť schému obmedzujúcim spôsobom (20). Okrem toho odôvodnilo pokračovanie schémy tým, že na poistnom trhu nie je k dispozícii možnosť pokryť veľkú časť týchto škôd.
(45)
Fínska konfederácia finančného sektora Finanssialan Keskusliitto vo svojom liste priloženom k tejto odpovedi uznáva, že by nemohli kryť všetky škody, ako je tomu momentálne v prípade poistných rybárskych združení. Išlo by len o veľmi čiastočné krytie a v niektorých prípadoch, napríklad pri poškodení výstroja, by nebolo možné vôbec. Poisťovne nemôžu tieto škody považovať za poistiteľné, alebo, ak by ich za poistiteľné považovali, poistné prémie by prevyšovali rozumnú mieru.
(46)
Z toho vyplýva, že poistné rybárske združenia nemôžu narúšať hospodársku súťaž, pokiaľ ide o súkromné poisťovne. Znamená to, že pokiaľ ide o krytie týchto škôd súkromnými firmami vo Fínsku, trh zlyhal.
(47)
Komisia usudzuje, že opatrenie štátnej pomoci, ktorým sa napráva zlyhanie trhu, možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, ak spĺňa ciele spoločného záujmu. Spĺňajú sa tak požiadavky, ktoré sú uvedené v bode 4.9 usmernení a týkajú sa dodržiavania zásad uvedených v usmerneniach a cieľov spoločnej rybárskej politiky.
(48)
Cieľom spoločnej rybárskej politiky je zaistiť také využívanie živých vodných zdrojov, ktorým sa umožnia udržateľné ekonomické, environmentálne a sociálne podmienky (21). Komisia usudzuje, že táto schéma zmenená a doplnená v súlade so zmenami, ktoré Fínsko opísalo, by k umožneniu uvedených podmienok mohla prispieť. Pri využívaní týchto zdrojov by spolu s uplatňovaním pravidiel ochrany a riadenia umožnila ďalej loviť za podmienok, ktoré sú špecifické pre pobrežné vody Fínska, vrátane škôd spôsobených na vybavení (rybolovné siete) tuleňmi a niekedy kormoránmi. Prispelo by to k zabezpečeniu zdravých ekonomických, environmentálnych a sociálnych podmienok rybárskym podnikom čeliacim pri love v týchto vodách osobitným obmedzeniam. Takisto by to prispelo k zachovaniu sociálno-ekonomickej štruktúry dotknutých pobrežných spoločenstiev.
(49)
Komisia okrem toho poznamenáva, že keď bude táto schéma zmenená, tak v žiadnom prípade neponúkne plnú náhradu dotknutých škôd. Súčasný systém, v ktorom sa najskôr uplatní franšíza a potom len čiastočná úhrada náhrady (22), zostane zachovaný. Naďalej zostáva požiadavka protihodnoty od príjemcov tejto schémy pomoci podľa bodu 3.3 usmernení.
(50)
Napokon, Komisia usudzuje, že obdobie, ktoré Fínsko považuje za potrebné na zmenu schémy (23), je prijateľné. Vzhľadom na nutný legislatívny proces je 1. január 2013 rozumnou lehotou na nadobudnutie účinnosti zákona, ktorým sa mení a dopĺňa súčasný právny základe tejto schémy. Okrem toho vtedy budú platné poistné zmluvy medzi rybárskymi podnikmi a poistnými rybárskymi združeniami počas roka 2012 obnovené za podmienok, ktoré sa uplatňujú k uvedenému dátumu, s uplynutím platnosti počas roka 2013. Je opodstatnené umožniť, aby tieto zmluvy platili až do uplynutia ich platnosti na základe dohodnutých podmienok. V roku 2013 budú obnovené v súlade s novými podmienkami, ktoré sa v tom čase budú uplatňovať. Konečná lehota 31. decembra 2013 a nadobudnutie účinnosti týchto upravených zmlúv deň na to, čiže 1. januára 2014, je preto opodstatnená.
6. ZÁVER
(51)
Vzhľadom na uvedenú analýzu Komisia dospela k názoru, že schému poistenia v rybárskom odvetví možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, keď bude zmenená a doplnená v súlade s týmito zásadami:
-
vylúčenie plavidiel loviacich na otvorenom mori, čo v praxi znamená vylúčenie plavidiel dlhších ako 12 metrov,
-
oprávnenosť len v prípade škôd utrpených v pobrežných vodách Fínska alebo jeho výhradnom hospodárskom priestore,
-
krytie len škôd spôsobených špecifickými podmienkami vo Fínsku a teda spôsobených nepriaznivými klimatickými alebo zemepisnými podmienkami (ľad, sneh, silné búrky, útesy v plytkých vodách) alebo tuleňmi a kormoránmi, ktoré utrpia plavidlá a rybolovný výstroj ako aj dopravné a nákladné vozidlá a iné špecifické vybavenia používané na rybolov v zime.
(52)
Komisia vzala na vedomie záväzok fínskych orgánov zmeniť a doplniť právny základ uvedenej schémy pomoci najneskôr do 1. januára 2013, aby sa podmienky poistných zmlúv zmenili najneskôr do 1. januára 2014,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Existujúca schéma pomoci „Schéma poistenia v rybárskom odvetví“, ktorá bola predmetom návrhu vhodných opatrení po revízii usmernení na preskúmanie štátnej pomoci rybnému hospodárstvu a akvakultúre, je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak sa zmení a doplní v súlade s týmito záväzkami Fínska:
-
vylúčenie plavidiel loviacich na otvorenom mori, čo v praxi znamená vylúčenie plavidiel dlhších ako 12 metrov,
-
oprávnenosť len v prípade škôd utrpených v pobrežných vodách Fínska alebo jeho výhradnom hospodárskom priestore,
-
krytie len škôd spôsobených špecifickými podmienkami vo Fínsku a teda spôsobených nepriaznivými klimatickými alebo zemepisnými podmienkami (ľad, sneh, silné búrky, útesy v plytkých vodách) alebo tuleňmi a kormoránmi, ktoré utrpia plavidlá a rybolovný výstroj ako aj dopravné a nákladné vozidlá a iné špecifické vybavenia používané na rybolov v zime.
2. Právne ustanovenia, ktorými sa táto schéma mení a dopĺňa, nadobudnú účinnosť najneskôr do 1. januára 2013 a príslušné poistné zmluvy uzavreté podľa nich nadobudnú účinnosť najneskôr do 1. januára 2014.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Fínskej republike.
V Bruseli 11. januára 2012