РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 9. marca 2012
o Štátnej pomoci SA.12522 (C 37/08) - Francúzsko - Uplatňovanie rozhodnutia „Sernam 2“
[oznámené pod číslom C(2012) 1616]
(Iba francúzske znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/398/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2),
keďže:
1. POSTUP
1.1. VŠEOBECNÝ KONTEXT POSTUPU
(1)
Dňa 23. mája 2001 Komisia schválila pomoc na reštrukturalizáciu spoločnosti SCS Sernam (jednoduchá komanditná spoločnosť), ktorá sa v decembri 2001 stala akciovou spoločnosťou Sernam SA („rozhodnutie Sernam 1“) (3).
(2)
Dňa 20. októbra 2004 Komisia schválila konečné rozhodnutie, ktorým potvrdzuje, že pomoc schválená rozhodnutím Sernam 1 vo výške 503 mil. EUR je za určitých podmienok zlučiteľná s vnútorným trhom („rozhodnutie Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutie sa týka aj existencie dodatočnej pomoci vo výške 41 mil. EUR, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom a ktorú bude Francúzsko musieť vymôcť.
(3)
Listom z 24. júna 2005 sa prvá tretia strana („prvý sťažovateľ“) sťažovala na nesprávne uplatňovanie rozhodnutia Sernam 2 (5).
(4)
Dňa 22. februára 2006 podal prvý sťažovateľ aj žalobu na nečinnosť proti Komisii, keďže Komisia svojho času nekonala vo veci jeho sťažnosti.
(5)
Listom z 10. apríla 2006 podala na Komisiu sťažnosť aj druhá zainteresovaná strana, spoločnosť Mory Group („druhý sťažovateľ“) (6).
(6)
Obidvaja sťažovatelia sa v podstate domnievali, že rozhodnutie Sernam 2 sa nesprávne uplatňovalo, a žiadali, aby Komisia začala nové konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s uplatňovaním rozhodnutia Sernam 2 zo strany Francúzska.
(7)
Listom zo 16. júla 2008 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o uplatňovanie rozhodnutia Sernam 2 („rozhodnutie o začatí konania“) zo strany Francúzska. Komisia predovšetkým vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pravidiel, ktoré si Francúzsko zvolilo podľa jeho vlastných slov na účely uplatňovania tohto rozhodnutia, s rozhodnutím Sernam 2 a o možnosti, že tieto pravidlá v sebe skrývajú novú štátnu pomoc.
(8)
Toto rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (7). Argumenty obidvoch sťažovateľov sú v ňom zhrnuté v odôvodnení 16. Tým istým rozhodnutím Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu rozhodnutia Sernam 2 zo strany Francúzska.
(9)
Dňa 8. októbra 2008 francúzske orgány predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.
(10)
Komisia dostala v tejto súvislosti pripomienky od zainteresovaných strán. Prvý sťažovateľ predložil pripomienky 13. novembra 2008. Spoločnosť Société nationale des chemins de fer („SNCF“) predložila pripomienky 6. februára 2009. Investičný fond Butler Capital Partners („BCP“) predložil pripomienky 9. februára 2009. Komisia zaslala Francúzsku pripomienky, ktoré dostala, 25. marca 2009, pričom mu poskytla možnosť vyjadriť sa k nim, a od francúzskych orgánov dostala pripomienky k pripomienkam prvého sťažovateľa 7. mája 2009.
(11)
Dňa 15. marca 2011 druhý sťažovateľ vyzval Komisiu, aby vykonala „vyšetrovacie úkony“ s cieľom preveriť podmienky uplatňovania rozhodnutia Sernam 2. Komisia odpovedala na výzvu 18. mája 2011, pričom oznámila vyšetrovacie úkony, ktoré vykonala po prijatí rozhodnutia o začatí konania.
(12)
Dňa 25. novembra 2009 a 29. novembra 2011 Komisia zaslala francúzskym orgánom žiadosti o informácie. Príslušné odpovede dostala 15. januára 2010 a 25. januára 2012.
1.2. VNÚTROŠTÁTNY KONTEXT POSTUPU
(13)
Dňa 3. januára 2007 spoločnosť Mory group požiadala francúzske orgány, aby vydali dve rozhodnutia o dlhu: 1. prvé proti spoločnosti Sernam SA týkajúce sa pomoci vo výške 41 mil. EUR, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú so spoločným trhom rozhodnutím Sernam 2 a ktorú podľa nej Francúzsko účinne nevymáhalo; 2. druhé proti (neurčenému) príjemcovi pomoci na reštrukturalizáciu spoločnosti Sernam SA, ktorú Francúzsko údajne poskytlo na transakciu prevodu aktív spoločnosti Sernam SA (podrobnosti o tejto transakcii pozri v oddiele 2.4 tohto rozhodnutia).
(14)
Minister hospodárstva, financií a priemyslu listom zamietol žiadosti druhého sťažovateľa. Proti tomuto rozhodnutiu o zamietnutí podala spoločnosť Mory group žalobu pre prekročenie právomoci na Tribunal administratif de Paris (správny súd v Paríži). Podľa informácií Komisie sa táto vec stále prejednáva.
(15)
Okrem toho sa 31. januára 2012 začalo konkurzné konanie na majetok spoločnosti Sernam Xpress (ďalej len „Sernam Xpress“). Sernam Xpress je spoločnosť, ktorá v čase transakcie prevodu aktív spoločnosti Sernam SA (podrobnosti o tejto transakcii pozri v oddiele 2.4) prevzala aktíva a nefinančné pasíva tejto spoločnosti. Obchodný súd v Nanterre (Tribunal de commerce de Nanterre) rozhodol o novom šesťmesačnom skúšobnom období a stanovil nové pojednávanie na 27. marec 2012.
2. OPIS OPATRENIA
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Činnosti podniku Sernam spočívajú od jeho založenia v roku 1970 spoločnosťou SNCF ako jej vnútorného útvaru v činnostiach prepravy zásielok a expresnej prepravy balíkov a paliet (8).
(17)
Dňa 1. februára 2000 sa celá činnosť spoločnosti Sernam pridelila dcérskej spoločnosti a takto sa vytvorila spoločnosť SCS Sernam (jednoduchá komanditná spoločnosť). SCS Sernam sa 21. decembra 2001 transformovala na akciovú spoločnosť (Sernam SA). V roku 2005 mala spoločnosť Sernam SA 10 prevádzkových dcérskych spoločností a jednu spoločnosť na poskytovanie služieb v cestnej doprave - Sernam Transport Route.
(18)
Dňa 17. októbra 2005 Sernam Xpress prevzala aktíva a nefinančné pasíva spoločnosti Sernam SA v rámci prevodu činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam (podrobnosti o tejto transakcii pozri v časti 2.4). Sernam Xpress potom bola v 100 % vlastníctve spoločnosti Financière Sernam.
(19)
V roku 2006 získala 51,8 % kapitálový podiel v spoločnosti Sernam Xpress spoločnosť BCP. Sernam Xpress súčasne získala spoločnosť Coulonge, dopravný podnik so sídlom v Limoges.
(20)
V priebehu roka 2011 sa spoločnosti Financière Sernam a Sernam Xpress zhostili povinnosti reštrukturalizovať do konca účtovného obdobia svoj vlastný kapitál. Keďže spoločnosť BCP nevložila potrebný kapitál, pristúpilo sa k dvom transakciám.
(21)
Po prvé, v máji 2011 Sernam Xpress uskutočnila vklad ochrannej známky Sernam do svojej prevádzkovej dcérskej spoločnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnotený na 15 mil. EUR).
(22)
Po druhé, 30. júna 2011 bola spoločnosť Sernam Xpress zrušená a spoločnosť Financière Sernam, jej jediný spoločník, získala jej majetok (tzv. transakcia „univerzálneho prevodu majetku“).
(23)
Následkom toho skupinu Sernam v súčasnosti tvoria spoločnosť Financière Sernam a dcérske spoločnosti bývalej Sernam Xpress, ktorými sú už spomenutá spoločnosť Sernam Services a spoločnosť Aster (ďalej len „Aster“). Aster je bývalá spoločnosť Sernam Transport Route. Sernam Xpress odpredala túto dcérsku spoločnosť v decembri 2005 a poskytla nadobúdateľovi záruku na obrat. V marci 2008 Sernam Xpress spätne odkúpila spoločnosť, ktorá si medzičasom zmenila názov na Aster. V čase spätného odkúpenia Sernam Xpress vložila 5 mil. EUR do spoločnosti ASTER na bežný účet. Táto suma na bežnom účte bola uvoľnená spoločnosti ASTER na zasadnutí rady, ktoré sa konalo v júli. V decembri 2011 spoločnosť Financière Sernam, ktorá medzičasom pohltila Sernam Xpress (pozri odôvodnenie 22), rekapitalizovala spoločnosť ASTER prostredníctvom prevodu na túto spoločnosť 5 599 998 EUR pripísaných na bežný účet.
(24)
Finančná situácia skupiny Sernam sa ďalej zhoršovala a 31. januára 2011 sa začalo konkurzné konanie voči spoločnostiam Financière Sernam a Sernam Services. Dňa 3. februára 2011 dcérska spoločnosť Aster vstúpila do likvidácie s dočasným pokračovaním v činnosti. Obchodný súd v Nanterre rozhodol o šesťmesačnom skúšobnom období a stanovil nové pojednávanie na 27. marec 2012.
2.2. ROZHODNUTIE SERNAM 1 Z 23. MÁJA 2001
(25)
Vo svojom rozhodnutí Sernam 1 Komisia schválila pomoc vo výške 503 mil. EUR na reštrukturalizáciu spoločnosti SCS Sernam. Táto pomoc bola schválená najmä na základe záväzku Francúzska, že sa podnik odpredá. Šesťdesiat percent kapitálu spoločnosti SCS Sernam mala totiž prevziať spoločnosť Géodis SA (9), prepravná a logistická akciová spoločnosť podľa všeobecného práva, kótovaná na sekundárnom trhu Parížskej burzy. Spoločnosť Géodis SA sa tak mala stať úplne a neobmedzene (10) zodpovednou za dlhy spoločnosti SCS Sernam a mala uhradiť dodatočné náklady na reštrukturalizáciu vo výške 67 mil. EUR. Spoločnosť SCS Sernam sa zaviazala znížiť počet svojich prevádzok zo 107 na 72 v období od roku 1999 do roku 2004, znížiť svoj obrat o 18 %, znížiť počet zamestnancov a vykonať reštrukturalizáciu s uvedeným rozpočtom a v stanovenom čase, teda do začiatku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTIE SERNAM 2 Z 20. OKTÓBRA 2004
(26)
Vo svojom rozhodnutí Sernam 2 Komisia konštatovala, že štátna pomoc vo výške 503 mil. EUR, schválená na základe rozhodnutia Sernam 1, bola vyplatená za odlišných podmienok, ako sú podmienky stanovené v rozhodnutí Sernam 1, najmä z dôvodu prevzatia spoločnosťou Géodis 15 % (namiesto plánovaných 60 %) podielov v spoločnosti SCS Sernam. Géodis okrem toho upustila od svojho príspevku na náklady na reštrukturalizáciu vo výške 67 mil. EUR.
(27)
So zreteľom na tieto skutočnosti Komisia stanovila podmienky na schválenie súm pomoci vo výške 503 mil. EUR, vyplatených spoločnosti Sernam SA. Článok 3 rozhodnutia Sernam 2, ktorý obsahuje tieto podmienky, znie takto:
„Článok 3
1. S výhradou odseku 2 je potrebné dodržať tieto podmienky:
a)
Spoločnosť Sernam bude môcť rozvíjať len svoje činnosti prepravy tovaru železnicou podľa koncepcie Expresného vlakového bloku TBE). V tomto ohľade spoločnosť SNCF zaručuje, že ponúkne každému operátorovi, ktorý o to požiada, rovnaké podmienky ako sú podmienky poskytnuté spoločnosti Sernam na rozvoj železničnej nákladnej dopravy, TBE.
b)
Spoločnosť Sernam bude, naopak, musieť v priebehu dvoch rokov nasledujúcich po dátume oznámenia tohto rozhodnutia v plnej miere nahradiť svoje vlastné prostriedky a služby cestnej prepravy prostriedkami a službami cestnej prepravy jednej alebo viacerých spoločností, ktoré sú právne a hospodársky nezávislé od spoločnosti SNCF a ktoré sa vyberú na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu.
Vlastnými prostriedkami a službami cestnej prepravy spoločnosti Sernam sa myslí súbor cestných prostriedkov, a síce vozidlá cestnej dopravy spoločnosti Sernam v úplnom vlastníctve alebo kúpené na lízing/prenajaté.
Podniky, ktoré od spoločnosti Sernam prevezmú vykonávanie činnosti v oblasti cestnej dopravy, budú musieť v plnej miere zabezpečiť poskytovanie služieb cestnej prepravy, a to zo svojich vlastných zdrojov.
2. V prípade, že spoločnosť Sernam predá svoje aktíva vcelku do 30. júna 2005 v trhovej cene spoločnosti, ktorá nemá právny vzťah so spoločnosťou SNCF, prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu, podmienky odseku 1 sa neuplatňujú.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komisia takisto zdôraznila, že francúzske orgány vyplatili spoločnosti Sernam dodatočnú pomoc vo výške 41 mil. EUR. Komisia považovala túto pomoc za nezlučiteľnú s vnútorným trhom a nariadila jej vymáhanie Francúzskom.
2.4. PREVOD ČINNOSTÍ SPOLOČNOSTI SERNAM SA NA SPOLOČNOSŤ FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Pokiaľ ide o vykonávanie rozhodnutia Sernam 2, Francúzsko trvá na tom, že splnilo podmienku ustanovenú v článku 3 ods. 2 Vysvetľuje, že SNCF vyzvala vo svojej tlačovej správe (11) všetky zainteresované strany, aby nadviazali styk s bankou ABN AMRO. Bolo vyzvaných 34 priemyselných a finančných skupín či konzorcií, aby si preštudovali súťažné podklady. Pozvánky na prvé kolo verejnej súťaže, ktoré ABN AMRO zaslala stranám, ktoré požiadali o podklady, obsahujú výzvu na predkladanie ponúk na prevzatie všetkých aktív (keďže list je napísaný v angličtine, použil sa výraz assets) spoločnosti Sernam SA.
(30)
Podľa francúzskych orgánov hospodárska situácia spoločnosti Sernam neumožnila získať návrhy na pozitívne ocenenie. Vo všetkých ponukách odovzdaných v rámci tejto verejnej súťaže bola navrhnutá výrazne záporná hodnota:
-
[uchádzač 1] (predbežná ponuka): - 120 mil. EUR,
-
[uchádzač 2] (predbežná ponuka): - 90,4 mil. EUR,
-
[uchádzač 3] (predbežná ponuka): - 90,4 mil. EUR,
-
[uchádzač 4] (ponuka v druhom kole): - 65,2 mil. EUR,
-
[uchádzač 5] (ponuka v druhom kole): - 56,4 mil. EUR.
(31)
Keďže nebola predložená žiadna záväzná ponuka, vedenie spoločnosti Sernam SA predložilo ponuku na prevzatie aktív prostredníctvom spoločnosti, ktorá sa ešte len mala založiť, najprv nazývanej Bidco a potom Financière Sernam.
2.4.1. Skutočný dátum prevodu činností spoločnosti Sernam na spoločnosť Financière Sernam
(32)
Táto ponuka bola spoločnosti SNCF predložená 30. júna 2005 a v podstate v ten istý deň odsúhlasená generálnym riaditeľstvom SNCF. Formálne uzatvorenie protokolu o dohode medzi zainteresovanými stranami si však vyžadovalo splniť určité formality. Protokol o dohode medzi spoločnosťami SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jedna z 10 dcérskych spoločností v 100 % vlastníctve spoločnosti Sernam S.A. založená v roku 2002) a vrcholovým manažmentom budúcej spoločnosti Financière Sernam bol podpísaný 21. júla 2005 (ďalej len „protokol o dohode z 21. júla 2005“). Spoločnosť Financière Sernam bola zapísaná v obchodnom registri 14. októbra 2005. Jednotlivé transakcie prevodu činností spoločnosti Sernam na spoločnosť Financière Sernam, podrobne opísané v nasledujúcich odôvodneniach, sa uskutočnili 17. októbra 2005.
2.4.2. Jednotlivé transakcie prevodu činností spoločnosti Sernam na spoločnosť Financière Sernam
(33)
Francúzske orgány uviedli, že prevod činností spoločnosti Sernam na spoločnosť Financière Sernam sa uskutočnil v štyroch etapách:
a)
SNCF rekapitalizovala svoju dcérsku spoločnosť Sernam SA, ktorej bola 100 % vlastníkom, vo výške 57 mil. EUR;
b)
Sernam SA uskutočnila v prospech svojej dcérskej spoločnosti Sernam Xpress, ktorej bola 100 % vlastníkom, vklad zahŕňajúci všetky aktíva vrátane rekapitalizácie vo výške 57 mil. EUR opísanej v písmene a) a všetky pasíva spoločnosti Sernam, s výnimkou jedine tzv. „finančných“ pasív (účastnícka pôžička, ktorú spoločnosť Sernam SA získala od skupiny SNCF, pasívum vzniknuté z vypovedania zmluvy medzi „IBM - GPS“) vo výške 38,5 mil. EUR (12). Náhradou za tento vklad získala Sernam SA podiel v spoločnosti Sernam Xpress v menovitej hodnote 100 EUR;
c)
Sernam Xpress vzápätí pristúpila k zvýšeniu základného imania spoločnosti o 2 mil. EUR, ktoré bolo v plnom rozsahu upísané spoločnosťou SNCF; po tejto transakcii SNCF vlastnila väčšinu podielov v spoločnosti Sernam Xpress;
d)
Sernam SA a SNCF predali spoločnosti Financière Sernam všetky svoje podiely v Sernam Xpress za cenu 2 mil. EUR, ktorá predstavovala celé imanie spoločnosti Sernam Xpress.
(34)
Spoločnosť Sernam SA bola súdne zlikvidovaná 15. decembra 2005. Suma 41 mil. EUR, ktorá sa mala zaplatiť spoločnosti SNCF na základe rozhodnutia Sernam 2, bola vykázaná v pasívach vzniknutých v súvislosti s touto likvidáciou. (13)
(35)
Transakcie sú znázornené v nasledujúcej tabuľke:
(36)
V protokole o dohode z 21. júla 2005 sa okrem rekapitalizácie Sernam SA vo výške 57 mil. EUR a Sernam Xpress vo výške 2 mil. EUR spoločnosťou SNCF predpokladali záruky zo strany SNCF poskytnuté spoločnosti Financière Sernam (podrobne opísané v odôvodneniach 72 až 85 rozhodnutia o začatí konania) a zrušujúca doložka v prípade zamietavého rozhodnutia Komisie do piatich rokov po uzatvorení protokolu o dohode (podrobne opísaného v odôvodnení 117 rozhodnutia o začatí konania).
2.5. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA
(37)
Vo svojom rozhodnutí zo 16. júla 2008 Komisia chcela overiť, či Francúzsko skutočne dodržalo, ako to tvrdí, článok 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 a či postup vymáhania nezlučiteľnej pomoci 41 mil. EUR, ktorý si Francúzsko zvolilo, a to prihlásenie pohľadávky štátu do konkurzu spoločnosti Sernam SA, skutočne umožňuje odstrániť narušenie hospodárskej súťaže spôsobenej touto pomocou. Komisia okrem toho chcela overiť, či prevod aktív spoločnosti Sernam SA nepredstavuje novú štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom.
2.6. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
2.6.1. Pripomienky sťažovateľov
(38)
Po prvé sa prvý sťažovateľ domnieva, že podmienky predaja aktív spoločnosti Sernam SA uložené rozhodnutím Sernam 2 neboli dodržané.
(39)
V prvom rade nebol dodržaný konečný dátum uskutočnenia prevodu stanovený v rozhodnutí Sernam 2, čiže 30. jún 2005, pretože prevodné transakcie boli údajne schválené až 17. októbra 2005 a prevod akcií sa mal uskutočniť v ten istý deň.
(40)
Pokiaľ ide ďalej o prevodnú cenu, prvý sťažovateľ sa domnieva, že bola stanovená iba s ohľadom na ponuku spoločnosti Financière Sernam. Táto ponuka bola sama osebe neoprávnená, pretože naznačovala poskytnutie ďalšej pomoci, najmä rekapitalizáciu spoločnosti Sernam SA. Napokon prvý sťažovateľ zdôrazňuje, že spoločnosť Sernam Xpress nebola nezávislá od spoločnosti Sernam SA, ako to dokazuje Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania.
(41)
Okrem toho prevodné transakcie predstavovali v skutočnosti share deal, to znamená udržanie na trhu subjektu, ktorý je príjemcom, iba prostredníctvom výmeny vlastníka subjektu.
(42)
Zároveň poukazuje na nedodržanie podmienky uskutočnenia predaja prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu. Podľa neho sa mal predaj spoločnosti Sernam Xpress predložiť na verejnú konzultáciu a mal byť predmetom verejnej súťaže skôr po dvojitej rekapitalizácii spoločností Sernam SA a Sernam Xpress než po rekapitalizácii spoločnosti Sernam SA.
(43)
Po druhé prvý sťažovateľ poukazuje na manipulácie, ku ktorým došlo pri oceňovaní prevádzaných aktív a pasív, a na podhodnotenie predaného subjektu.
(44)
Po tretie prvý sťažovateľ vymenúva rad opatrení, ktoré podľa neho predstavujú novú pomoc: rekapitalizácia vo výške 57 mil. EUR, nevymáhanie 41 mil. EUR neoprávnenej pomoci, vzdanie sa spoločnosťou SNCF finančných pohľadávok voči spoločnosti Sernam SA. Všetky tieto opatrenia vraj nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom.
(45)
Po štvrté prvý sťažovateľ zdôrazňuje, že spoločnosť Sernam SA mala byť radšej zlikvidovaná než prevedená. Súhlasí s pochybnosťami Komisie o zahrnutí určitých nákladov do kalkulácie nákladov na likvidáciu a domnieva sa, že sa nikdy nezdalo, že by skutočné náklady na reštrukturalizáciu spoločnosti Sernam boli nižšie ako náklady na likvidáciu.
(46)
Prvý sťažovateľ z toho usúdil, že francúzske orgány sa nielenže vyhli povinnosti vymôcť pomoc vo výške 41 mil. EUR, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú, ale dokonca poskytli novú pomoc vo výške najmenej 95 mil. EUR, ku ktorej treba pripočítať rôznu pomoc poskytnutú vo forme záruk.
(47)
Druhý sťažovateľ nepredložil žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.
2.6.2. Pripomienky zainteresovaných strán domnievajúcich sa, že rozhodnutie Sernam 2 bolo riadne dodržané
2.6.2.1. Pripomienky spoločnosti SNCF
(48)
Spoločnosť SNCF sa nazdáva, že dodržala podmienku stanovenú v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2. Tvrdí, že všetky aktíva spoločnosti Sernam predala vcelku pred 30. júnom 2005 za trhovú cenu spoločnosti, ktorá s ňou nemá právny vzťah, a prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu.
(49)
Podľa SNCF boli prevodné transakcie nerozdeliteľné a súbežné. Komisia teda nemohla pristúpiť k ich umelému rozdeleniu.
(50)
Domnieva sa, že v prípade zápornej ceny je zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve dodržaná, ak sú náklady na prevod nižšie ako náklady na likvidáciu, ktoré by pravdepodobne znášal štát akcionár, a predkladá podrobné pripomienky ako dôkaz.
(51)
Nakoniec zdôrazňuje, že povinnosť vrátiť pomoc vo výške 41 mil. EUR bola vykázaná v pasívach vzniknutých z likvidácie spoločnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Pripomienky spoločnosti Butler Capital Partners
(52)
Po prvé BCP poskytuje spresnenia týkajúce sa jej kapitálového vstupu do spoločnosti Sernam Xpress.
(53)
Po druhé BCP spresňuje cieľ odkúpenia spoločnosti Coulonge.
(54)
Po tretie BCP popiera, že by spoločnosť Sernam Xpress mala po rekapitalizáciách vo výške 57 mil. EUR a 2 mil. EUR prebytok hotovosti. BCP musela opätovne investovať hotovosť 6 mil. EUR, aby zvýšila úroveň likvidity na prijateľnú hodnotu so zreteľom na straty, ktoré mala financovať.
(55)
Po štvrté BCP popiera, že by bol zisk z pomoci vo výške 41 mil. EUR prevedený na Sernam Xpress. BCP sa domnieva, že o takejto situácii by sa dalo uvažovať iba vtedy, keby sa preukázalo, že sa prevod činností spoločnosti Sernam SA neuskutočnil za trhovú cenu. Podľa BCP sa teda prevod uskutočnil na základe otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu. BCP pripomína, že proces prevodu bol sprevádzaný znaleckým posudkom.
(56)
Pokiaľ ide napokon o dôsledky kontroly nad spoločnosťou Sernam, BCP kvalifikuje zvýšenie imania ako predaj a domnieva sa, že v súlade s judikatúrou vo veciach Banks (14) a SMI (15) sa vymáhanie hypotetickej pomoci nemôže dotknúť spoločnosti Financière Sernam alebo jej dcérskej spoločnosti Sernam Xpress.
2.7. PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA
2.7.1. Pripomienky týkajúce sa dodržania rozhodnutia Sernam 2
2.7.1.1. Dodržanie konečného dátumu predaja
(57)
Francúzske orgány sa domnievajú, že záväzná ponuka prevzatia, právne záväzná pre kupujúceho, bola predložená 30. júna 2005 a odsúhlasená spoločnosťou SNCF v ten istý deň, čo podľa francúzskeho zmluvného práva spôsobilo neodvolateľnosť dohody.
2.7.1.2. Predajná cena
(58)
Francúzske orgány sa nazdávajú, že rozhodnutím Sernam 2 sa nezakazoval predaj za zápornú cenu a že judikatúra uznáva, že trhová cena môže byť záporná.
(59)
Aktíva sa predali za zápornú cenu 57 mil. EUR zodpovedajúcu výške rekapitalizácie spoločnosti Sernam SA spoločnosťou SNCF. Táto cena je údajne nižšia ako orientačné ponuky predložené na začiatku a predstavuje jedinú záväznú ponuku, ktorú trh predložil spoločnosti SNCF. Potvrdili ju viaceré nezávislé znalecké posudky (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podľa francúzskych orgánov je predchádzajúca rekapitalizácia uskutočnená spoločnosťou SNCF iba vykonávacím pravidlom. Komisia sa preto nemôže odvolávať na túto rekapitalizáciu, keď spochybňuje trhovú hodnotu aktív spoločnosti Sernam, a to aj v prípade, že existencia trhovej ceny vylučuje kvalifikáciu celkovej zápornej ceny ako pomoci.
2.7.1.3. Pokiaľ ide o predaj aktív
(61)
V odpovedi na analýzu Komisie, podľa ktorej vraj prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam pozostáva z dvoch transakcií nasledujúcich za sebou, a to 1. prevodu aktív spoločnosti Sernam SA vcelku v rámci skupiny na spoločnosť Sernam Xpress (vtedy dcérska spoločnosť v 100 % vlastníctve spoločnosti Sernam SA) a ďalej 2. predaja Sernam Xpress spoločnosti Financière Sernam zodpovedajúceho share deal a nie predaju aktív, sa francúzske orgány domnievajú, že ide o umelé a neodôvodnené rozdelenie transakcie.
(62)
V prvom rade prevodné transakcie údajne zodpovedajú „transakcii vkladu - prevodu“ uskutočnenej prostredníctvom rekapitalizácie, t. j. nerozdeliteľnej transakcie, ktorá sa uskutočnila z dvoch dôvodov: 1. francúzske právo vraj neumožňuje predaj aktív za zápornú cenu a 2. bolo potrebné zabezpečiť, aby nadobúdateľ nemal právny vzťah so spoločnosťou SNCF.
(63)
So zreteľom na hospodársku situáciu, ktorá sa trvale vyznačuje stratou (keďže sa kumulované straty za posledné štyri roky predchádzajúce prevodu zvýšili na 309,2 mil. EUR), celková hodnota aktív spoločnosti Sernam SA vraj bola záporná.
(64)
V snahe dodržať zákaz predaja za zápornú cenu vo francúzskom práve a zabezpečiť hospodársku neutralitu transakcie prevodu v prípade zápornej hodnoty aktív, ktoré sa majú previesť, odborníci zvyčajne 1. stanovia, že cena hradená kupujúcim bude symbolická, a 2. vytvoria mechanizmus odškodnenia kupujúceho (buď účasť predávajúceho na zvýšení imania ešte pred prevodom, alebo vzdanie sa pohľadávok voči prevádzanej spoločnosti predávajúcim).
(65)
Okrem toho, aby sa zabránilo akémukoľvek spochybneniu platnosti transakcie zo strany veriteľov spoločnosti Sernam SA alebo akémukoľvek uplatneniu práva veriteľov podať námietku, bolo potrebné pripojiť k aktívam ako celku pasíva potrebné na pokračovanie v činnosti spoločnosti Sernam. Jednoduchý predaj aktív vraj neumožnil pripojiť tieto pasíva.
(66)
Bolo preto potrebné uskutočniť čiastkový vklad aktív podliehajúcich pravidlám rozdelenia uvedeným v článkoch L.236-16 až L.236-21 francúzskeho obchodného zákonníka. V tejto súvislosti francúzske orgány spresňujú, že vklad sa zhoduje s predajom v tom, že aj s ním je spojený prevod majetku, a to za odplatu v podobe cenných papierov vydaných spoločnosťou prijímajúcou vklad.
(67)
Keďže v zmysle článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 nadobúdateľ nemohol mať právny vzťah so spoločnosťou SNCF, nebolo možné uskutočniť vklad aktív vcelku priamo do spoločnosti Financière Sernam, pretože takto by sa spoločnosť Sernam SA automaticky stala akcionárom spoločnosti Financière Sernam z dôvodu samotného vkladu. Toto vraj vysvetľuje, prečo došlo k čiastkovému vkladu aktív do spoločnosti Sernam Xpress a potom k prevodu Sernam Xpress na spoločnosť Financière Sernam.
(68)
Podľa francúzskych orgánov čiastkový vklad aktív na spoločnosť Sernam Xpress v žiadnom prípade nepredstavuje prevod v rámci skupiny, pretože Sernam Xpress je „shell company“ (zaregistrovaná spoločnosť, ktorá nevyvíja žiadnu činnosť) používaná na uloženie aktív spoločnosti Sernam SA ako celku iba s cieľom umožniť ich súčasný prevod na nadobúdateľa - spoločnosť Financière Sernam - a nie na pokračovanie v činnosti materskej spoločnosti. Tieto aktíva sú uložené a vložené do spoločnosti Sernam Xpress v ich trhovej hodnote na účely uskutočnenia transakcie. V každom prípade bol s vkladom aktív skutočne spojený prevod vlastníctva, pre ktorý spoločnosť Sernam Xpress vydala podiel v nominálnej hodnote 100 EUR. Podľa francúzskych orgánov táto akcia predstavuje skutočnú hodnotu vložených aktív a pasív po tom, čo spoločnosť bola rekapitalizovaná vo výške 57 mil. EUR.
(69)
Francúzske orgány pripojili k svojim pripomienkam v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania stanovisko profesora práva Nicolasa Molfessisa, podľa ktorého „francúzske právo […] neumožňovali SNCF priamo previesť aktíva spoločnosti Sernam vcelku na spoločnosť Financière Sernam; uplatniteľné právne predpisy nútili SNCF uskutočniť transakciu vkladu - prevodu, aby splnila požiadavky ustanovené Komisiou:
-
keďže francúzske právo nepozná samotný pojem predaja za zápornú cenu, transakcia sa nemohla uskutočniť za trhovú cenu stanovenú Komisiou bez predchádzajúcej rekapitalizácie,
-
keďže francúzske právo nepozná pojem prevodu dlhu a prevod zmluvy podriaďuje predchádzajúcej dohode všetkých postupovaných zmluvných strán, ktorú nie je v praxi možné dosiahnuť, prevod prevádzkových pasív nevyhnutných na pokračovanie v činnosti si vyžadoval použiť techniku čiastkového vkladu aktív, aby sa táto prekážka prekonala. Použitie techniky čiastkového vkladu si vyžadovalo sprostredkujúcu spoločnosť Sernam Xpress, aby sa splnila podmienka neexistencie právneho vzťahu medzi prevoditeľom a nadobúdateľom ustanovená Komisiou.
Schéma, ktorú zaviedla spoločnosť Sernam, by sa mala považovať za prevod aktív vcelku:
-
kasačný súd považoval transakciu vkladu - prevodu, ktorá je v praxi dobre známa, za prevod aktív vždy, keď existovali známky naznačujúce jej nerozdeliteľnosť na dve transakcie, pričom sa tieto transakcie napokon týkali iba prevodu aktív,
-
takáto nerozdeliteľnosť je v tomto prípade celkom zrejmá, pričom jednotlivé dohody uzatvorené medzi stranami veľmi jasne vyzdvihujú vôľu strán považovať jednotlivé transakcie za vzájomne nezávislé a nemajúce iný účel ako prevod aktív zo spoločnosti Sernam na spoločnosť Financière Sernam.“
(70)
Podľa francúzskych orgánov boli aktíva spoločnosti Sernam SA predané vcelku spoločnosti bez právneho vzťahu so SNCF za zápornú cenu zodpovedajúcu trhovej cene v nadväznosti na rokovanie o prevode uskutočnené v rámci vyhlásenia otvorenej, transparentnej, nepodmienenej a nediskriminačnej verejnej súťaže v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 3 ods. 2 rozhodnutia 2.
2.7.1.4. Otvorenosť a transparentnosť výberového postupu
(71)
Podľa francúzskych orgánov je tvrdenie, že v podkladoch poskytnutých potenciálnym nadobúdateľom aktív spoločnosti Sernam SA nie je odkaz na predaj spoločnosti Sernam Xpress, ale na predaj aktív spoločnosti Sernam SA, vecne nesprávne. Okrem toho požiadavka otvorenej, transparentnej a nediskriminačnej verejnej súťaže neznamená uskutočnenie novej verejnej súťaže po rekapitalizácii, pretože táto rekapitalizácia je iba priamym výsledkom verejnej súťaže a zápornej ceny, ktorá z nej vyplynula.
2.7.1.5. Legitímna dôvera
(72)
Francúzske orgány sa domnievajú, že rozhodnutie Sernam 2 tým, že explicitne ustanovilo možnosť uskutočniť prevod aktív spoločnosti Sernam vcelku, vyvolalo u spoločnosti SNCF, ako aj u francúzskych orgánov odôvodnený predpoklad, že boli oprávnené takto postupovať. Začatím konania vo veci zisťovania v súvislosti so štátnou pomocou sa porušila legitímna dôvera, ktorú mali francúzske orgány v rozhodnutie Sernam 2, už aj preto, lebo vo vzťahu ku Komisii konali transparentne, keďže jej poskytli všetky vhodné vysvetlenia k pravidlám tohto prevodu.
2.7.2. Údajné manipulácie pri oceňovaní aktív a pasív prevádzaných zo spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Sernam Xpress
(73)
Pokiaľ ide o údajné manipulácie pri oceňovaní, francúzske orgány v prvom rade odmietajú zrážku 22 miliónov, ktorá bola uplatnená pri oceňovaní aktív. V súvislosti s transakciou čiastkového vkladu aktív, po ktorej nasledoval prevod, uplatniteľné účtovné predpisy vyžadovali, aby sa ocenenie uskutočnilo nie na základe čistej účtovnej hodnoty, ako tvrdí prvý sťažovateľ, ale na základe skutočných hodnôt vložených aktív a pasív. Tieto hodnoty sa odhadujú podľa trhovej ceny alebo podľa nezávislých znaleckých posudkov. Platné účtovné predpisy boli uplatnené aj pri oceňovaní odložených daňových kreditov. Pokiaľ ide o ocenenie portfólia ochranných známok, bolo založené na odhade, ktorý uskutočnila Európska komisia 23. mája 2001 v čase vkladu spoločnosťou SNCF do spoločnosti SCS Sernam.
(74)
Pokiaľ ide o ocenenie pasív, francúzske orgány sa domnievajú, že boli prevedené iba pasíva nevyhnutné na pokračovanie v činnosti spoločnosti, ktorá bola príjemcom vkladu. Okrem toho ocenenie badwill vraj zodpovedá len účtovnému prepisu zápornej trhovej hodnoty 57 mil. EUR.
2.7.3. Neexistencia povinnosti vrátenia pomoci vo výške 41 mil. EUR v prípade spoločnosti Sernam Xpress
(75)
Francúzske orgány zdôrazňujú, že rozdiel medzi share deal a asset deal, na ktorom Komisia založila svoju argumentáciu v rámci právnych vecí SMI (16) a CDA (17), nie je v tomto prípade relevantný.
2.7.3.1. Rozdelenie transakcie na prevod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z dôvodov opísaných v odôvodneniach 61 až 70 sa francúzske orgány domnievajú, že transakcie prevodu činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam nie sú prevodom v rámci skupiny a následným share deal, ale prevodom aktív na tretiu osobu.
(77)
Subsidiárne zdôrazňujú, že keby sa pomoc previedla, trhová cena spoločnosti Sernam Xpress by nevyhnutne zohľadnila existenciu dlhu 41 mil. EUR. Za tohto predpokladu by záporná cena bola 98 mil. EUR (57 + 41). Okrem toho, záporná cena, ktorá bola „uhradená“ - v skutočnosti vybraná - spoločnosťou Financière Sernam, predstavovala iba 57 mil. EUR. Predávajúci teda ušetril 41 mil. EUR, ale následne to bol práve on, kto si ponechal hospodársky zisk z pomoci. V tejto súvislosti sa francúzske orgány odvolávajú na rozsudok vo veci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržanie podmienok rozsudkov vo veciach CDA a SMI
(78)
Francúzske orgány zdôrazňujú, že Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci CDA usúdil, že skutočnosť, že spoločnosť CDA pokračovala v činnosti podnikov, ktoré boli príjemcami pomoci, ako taká neumožnila preukázať existenciu vôle obísť účinky príkazu na vrátenie pomoci (19).
(79)
Súdny dvor spresnil, že sa nepreukázala existencia úmyslu obísť účinky príkazu na vrátenie pomoci, pretože spoločnosť CDA zaplatila za prevzatie aktív spoločnosti LCA kúpnu cenu, ktorá bola v súlade trhom (20).
(80)
Keďže podľa francúzskych orgánov spoločnosť Sernam Xpress nadobudla vlastníctvo k aktívam a k časti pasív spoločnosti Sernam SA za ich trhovú hodnotu, touto transakciou sa na spoločnosť Sernam Xpress nepreviedlo skutočné využívanie výhody vyplývajúcej z poskytnutia pomoci vo výške 41 mil. EUR. Okrem toho Komisia nemôže z uvedenej skutočnosti usudzovať, že po predaji svojich aktív Sernam SA zostáva ako „prázdna škrupina“, od ktorej nie je možné získať späť pomoc vyhlásenú za nezlučiteľnú. Takýto argument, ktorý už bol rozvinutý v rozsudku vo veci CDA, Súdny dvor zamietol (21).
(81)
Francúzske orgány zdôrazňujú, že prevod aktív spoločnosti Sernam SA vcelku bol možnosťou, s ktorou Komisia výslovne počítala. Skutočnosť, že SNCF previedla aktíva spoločnosti Sernam vcelku za trhovú cenu na spoločnosť prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu, teda v žiadnom prípade nie je možné považovať za obídenie takéhoto postupu.
(82)
Už aj preto, lebo Komisia usúdila, že takéto obídenie je vylúčené, „pretože nielenže sa prevod majetku prijímajúcej spoločnosti uskutočnil „vcelku“ za trhovú cenu, ale aj v rámci nepodmieneného postupu otvoreného všetkým konkurentom tejto spoločnosti“ (22).
(83)
Pokiaľ ide o argument Komisie (23), že transakcia nielenže umožnila ochrániť aktíva, ako sa to povoľuje v rozsudku vo veci CDA, ale aj vytvoriť štruktúru, ktorá umožní financovať nové investície, ako sú odkúpenie spoločnosti Coulonge, stačí konštatovať, že akvizícia spoločnosti Coulonge Services spoločnosťou Sernam Xpress sa uskutočnila súbežne s prevzatím kontroly nad Sernam Xpress spoločnosťou BCP a že spoločnosť Sernam Xpress sa mohla oprieť o prevzatie kontroly spoločnosťou BCP prostredníctvom novej kapitálovej injekcie na účely uskutočnenia tejto akvizície.
(84)
Teda na rozdiel od pochybností, ktoré vyjadrila Komisia, sa ustanovenie, ktoré francúzske orgány označili ako „tretie kritérium“ rozsudku vo veci CDA, takisto dodržalo.
2.7.4. Nová pomoc spoločnosti Sernam Xpress a/alebo spoločnosti Financière Sernam
(85)
Pokiaľ ide o existenciu novej pomoci v protokole o dohode z 21. júla 2005 (rekapitalizácia spoločnosti Sernam SA spoločnosťou SNCF vo výške 57 mil. EUR, rekapitalizácia spoločnosti Sernam Xpress spoločnosťou SNCF vo výške 2 mil. EUR, záruky poskytnuté spoločnosťou SNCF spoločnosti Financière Sernam, zrušujúca doložka), francúzske orgány sa domnievajú, že keď sa predaj uskutočnil za trhovú cenu v rámci otvorenej a transparentnej verejnej súťaže a za náklady nižšie, ako by boli náklady na likvidáciu, neobsahuje prvky štátnej pomoci.
(86)
Okrem toho záporná cena, ktorú uviedla spoločnosť Financière Sernam, údajne zodpovedá odhadom nezávislých znalcov.
(87)
Francúzske orgány ďalej spresňujú, že zrušujúca doložka bola vložená do protokolu o dohode z 21. júla 2005 na žiadosť spoločnosti Financière Sernam a výhradne na účely ochrany pred rizikom zamietavého rozhodnutia zo strany Komisie. Francúzske orgány sa nazdávajú, že bez doložky tohto typu by nebolo možné uskutočniť žiadny prevod a tvrdia, že Komisia túto doložku v predchádzajúcej právnej veci nespochybnila. (24)
3. POSÚDENIE KOMISIOU
3.1. PRIPOMENUTIE DÔVODOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 3 ROZHODNUTIA SERNAM 2
(88)
V úvode Komisia pripomína, že toto konanie sa začalo podľa článku 16 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (25), pretože Komisia mala informácie, že Francúzsko zneužilo pomoc schválenú rozhodnutím Sernam 2 za určitých podmienok, a to po zneužití pomoci schválenej rozhodnutím Sernam 1 takisto za určitých podmienok.
(89)
Komisia považuje za potrebné pripomenúť dôvody, ktoré ju viedli k tomu, aby uložila podmienky stanovené v článku 3 rozhodnutia Sernam 2: (26)
„[…] pri zohľadnení uvedeného zneužitia pomoci a predĺženia trvania plánu reštrukturalizácie si Komisia myslí, že spoločnosť Sernam musí poskytnúť špecifickú kompenzáciu tým, že sa trvalo stiahne zo segmentov trhu, ktoré majú veľkú nadbytočnú kapacitu, aby sa oprávnilo schválenie jednej časti predmetnej pomoci.
Udelenie štátnej pomoci na trhoch, ktoré sa nachádzajú v situácii nadbytočnej štrukturálnej kapacity alebo dokonca v úpadku by umožnilo, že spoločnosť, ktorá by inak musela ukončiť svoju činnosť po vyhlásení problémov, by sa umelo zmocnila podielov na veľmi žiadanom trhu na úkor konkurenčných a finančne zdravých spoločností. Takisto je potrebné vyhnúť sa tomu, aby mala pomoc neželaný vplyv a vytlačila by finančne zdravé spoločnosti z trhu v prospech spoločností, ktoré nie sú schopné prežiť len zo svojich vlastných prostriedkov.
V tomto zmysle si Komisia myslí, že spoločnosť Sernam sa musí trvalo zriecť svojich aktivít v tých segmentoch trhu, ktoré majú nadbytočnú kapacitu, konkrétne v segmente zbernej služby/tradičnej prepravy tovaru cestnými komunikáciami.
Hoci tento ústup z trhu spoločnosť Sernam už začala realizovať, Komisia si myslí, že nie je dostatočný a že musí byť trvalý. Preto považuje za potrebné nastoliť podmienky, ktoré i) umožnia spoločnosti Sernam pokračovať vo svojom vývoji v zmysle inovatívnej diverzifikácie na segment trhu, ktorý je potrebné rozvinúť (a ktorý teda nemá nadbytočnú kapacitu) a ii) umožnia nahradiť v segmentoch trhu s nadbytočnou kapacitou, ktoré stagnujú alebo sú v úpadku služby spoločnosti Sernam službami iných prevádzkovateľov (čoho výsledkom je uvoľnenie častí trhu v týchto segmentoch zo strany spoločnosti Sernam).
[…]
Komisia tiež pripomína, že v prípade predaja celej spoločnosti Sernam (aktíva aj pasíva), ktorý plánujú francúzske úrady, sa musia v každom prípade uplatniť podmienky rozhodnutia (obnovenie aktivít cestnej prepravy spoločnosti Sernam inými spoločnosťami a diverzifikácia aktivít spoločnosti Sernam na železničnú dopravu). Naopak, keby spoločnosť Sernam musela predať svoje aktíva vcelku, Komisia pripomína, že tieto vyššie uvedené podmienky, ktoré sa vzťahujú na reštrukturalizáciu spoločnosti, sa nebudú uplatňovať za predpokladu, že spoločnosť Sernam už nebude fungovať vo svojej súčasnej právnej forme a uvoľní svoje podiely na trhu v prospech nezávislého účastníka (ktorý bude môcť de facto pokračovať vo svojich činnostiach s aktívami spoločnosti Sernam).“
(90)
V rozhodnutí Sernam 2 sa teda uvažuje o dvoch rôznych scenároch predaja spoločnosti Sernam SA: o predaji celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív) a o predaji iba aktív. V prvom prípade bude spoločnosť, ktorá nadobudne aktíva aj pasíva, podliehať podmienkam uvedeným v článku 3 ods. 1 rozhodnutia Sernam 2, v druhom prípade sa tieto podmienky nebudú uplatňovať.
(91)
Ďalej treba pripomenúť širší kontext, do ktorého sú rozhodnutia Sernam 1 a Sernam 2 Komisie začlenené. Spoločnosť Sernam SA, ktorá je stále stratová, získala od štátu prevádzkovú pomoc, ktorú jej udelila materská spoločnosť SNCF a ktorá bola nevyhnutná na prežitie podniku.
(92)
Bolo nevyhnutné ukončiť umelé prežívanie spoločnosti, ktorá neoprávnene zaberala podiely na trhu, hoci nebola konkurencieschopná. Z toho vyplýva jednak to, že proces pravidelnej pomoci spoločnosti Sernam zo strany štátu sa chýlil ku koncu a jednak to, že narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku tejto pomoci mala buď zaniknúť, alebo malo viesť ku kompenzačným opatreniam. Mala sa teda vrátiť neoprávnená a nezlučiteľná pomoc 41 mil. EUR poskytnutá spoločnosti Sernam v rokoch 2001 a 2004 a mali sa prijať kompenzačné opatrenia vo forme uvoľnenia trhových podielov náhradou za 503 mil. EUR pomoci na reštrukturalizáciu.
(93)
Komisia najprv konštatuje, že spôsob, akým Francúzsko zamýšľalo vykonať rozhodnutie z roku 2004, je priamo v rozpore so sledovanými cieľmi. Francúzske orgány totiž ďalej poskytovali prevádzkovú pomoc pod zámienkou vykonávania uvedeného rozhodnutia a snažili sa uchrániť hospodársku kontinuitu podniku, pričom neuvoľnili časť trhových podielov, a naopak sa usilovali posilniť konkurenčné postavenie tohto podniku.
(94)
V tomto štádiu je potrebné uskutočniť metodické preskúmanie prostriedkov zavedených francúzskymi orgánmi na dosiahnutie ich cieľov.
3.2. ZNEUŽITIE POMOCI SCHVÁLENEJ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francúzske orgány potvrdzujú, že podmienky uvedené v článku 3 ods. 1 rozhodnutia Sernam 2 neboli dodržané. Komisia sa preto môže obmedziť na kontrolu toho, či Francúzsko dodržalo podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2. Na pripomenutie tento odsek znie takto:
„V prípade, že spoločnosť Sernam predá svoje aktíva vcelku, a to do 30. júna 2005, v trhovej cene spoločnosti, ktorá nemá právny vzťah so spoločnosťou SNCF prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu, podmienky odseku 1 sa neuplatňujú.“
(96)
Ako sa neskôr preukáže, Francúzsko tieto podmienky nedodržalo.
3.2.1. Prevod činností sa 30. júna 2005 neuskutočnil
(97)
Z pripomienok francúzskych orgánov a prvého sťažovateľa vyplýva, že 30. júna 2005 vedenie SNCF v podstate iba prijalo záväznú ponuku spoločnosti Financière Sernam. Avšak protokol o dohode, ktorým sa všetky strany zaviazali uskutočniť transakciu, bol podpísaný až 21. júla 2005 a jednotlivé prevodné transakcie sa vykonali až 17. októbra 2005.
(98)
Komisia z toho usúdila, že prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam sa neuskutočnil najneskôr 30. júna 2005, ako to však vyžadovala podmienka stanovená v rozhodnutí Sernam 2. Už len tento jediný dôvod stačí na vyvodenie záveru, že Francúzsko zneužilo pomoc podmienečne schválenú rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Prevod činnosti nepredstavuje predaj (27)
(99)
Zmluva o predaji v právnych poriadkoch členských štátov Únie je založená na zásadách rozvinutých v rímskom práve (emptio venditio). Predaj spočíva v prevode vlastníctva k tovaru za úhradu ceny. Ako zdôrazňuje francúzska vláda, táto cena musí byť podľa francúzskeho práva kladná.
(100)
Transakcia, ktorou osoba, ktorá chce previesť vlastníctvo k jednému tovaru alebo k viacerým tovarom, poskytne peniaze určitej osobe, ktorá tovar prevezme, nie je predajom, ale odlišným druhom zmluvy.
(101)
V tomto prípade spoločnosť SNCF zaplatila 59 mil. EUR prostredníctvom rekapitalizácie spoločnosti Sernam SA za 57 mil. EUR a spoločnosti Sernam Xpress za 2 mil. EUR a poskytla spoločnosti Financière Sernam rôzne záruky. Úhrada 2 mil. EUR spoločnosťou Financière Sernam v prospech SNCF a Sernam SA neutralizuje rekapitalizáciu spoločnosti Sernam Xpress, ale nie ostatné prvky transakcie. Zmluvu uzatvorenú medzi spoločnosťami SNCF a Financière Sernam preto nie je možné kvalifikovať ako zmluvu o predaji. Francúzske orgány to ostatne nepopierajú, keď vysvetľujú, že jednotlivé transakcie prevodu činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam nepredstavujú predaj, pretože francúzske právo im neumožnilo uskutočniť predaj, ktorý by viedol k takémuto výsledku.
(102)
Komisia dospela k záveru, že zmluva uzatvorená medzi spoločnosťami SNCF a Financière Sernam nepredstavuje predaj. Už aj z tohto dôvodu nebol článok 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 dodržaný, pretože nedošlo k predaju. Francúzsko teda zneužilo pomoc podmienečne schválenú rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Prevod činností nepredstavuje predaj aktív, ale prevod celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív)
(103)
Aj keby sa uznalo, že prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam predstavuje predaj, dodržanie článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 predpokladá, že tento predaj sa bude vzťahovať iba na aktíva, a nie na celú spoločnosť Sernam SA (aktíva aj pasíva). Vyplýva to z odôvodnenia 217 rozhodnutia Sernam 2 citovaného v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia.
(104)
Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.4, prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam uskutočnený spoločnosťou SNCF je založený na využití spoločnosťou Sernam SA jej dcérskej spoločnosti v 100 % vlastníctve Sernam Xpress, na ktorú boli prevedené aktíva aj pasíva spoločnosti Sernam SA, s výnimkou určitých dlhov voči jej materskej spoločnosti - spoločnosti SNCF. Pred týmto prevodom bola spoločnosť Sernam SA rekapitalizovaná spoločnosťou SNCF vo výške 57 mil. EUR a tento nový peňažný kapitál bol zahrnutý do prevedených aktív. Po uskutočnení prevodu bola spoločnosť Sernam Xpress sama rekapitalizovaná spoločnosťou SNCF vo výške 2 mil. EUR. Akcie spoločnosti Sernam Xpress sa potom predali spoločnosti Financière Sernam za rovnakú sumu (2 mil. EUR).
(105)
Ako sa uvádza v časti 2.7.1.3, francúzske orgány odôvodnili túto transakciu dvoma prekážkami - prekážkou francúzskeho práva a prekážkou rozhodnutia Sernam 2.
(106)
Francúzske orgány zdôrazňujú, že celkový výsledok transakcie je totožný s výsledkom predaja aktív. Transakcia by sa preto mala považovať za rovnocennú predaju aktív spoločnosti Sernam SA vcelku v zmysle článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2.
(107)
Komisia dospela k odlišnému záveru, a to z dvoch dôvodov.
3.2.3.1. Prevod pozostáva z prevodu aktív aj pasív vcelku v rámci skupiny a z následného predaja akcií (share deal) dcérskej spoločnosti, ktorá ich prijala
(108)
Transakcia uskutočnená spoločnosťou SNCF umožnila spoločnosti Financière Sernam nadobudnúť akcie spoločnosti Sernam Xpress, teda uskutočniť predaj akcií („share deal“).
(109)
Spoločnosť SNCF najprv uskutočnila transakciu, ktorú podľa francúzskych orgánov francúzske právo kvalifikuje ako „čiastkový vklad aktív“ (v skutočnosti aktív aj pasív). Túto transakciu nie je možné kvalifikovať ako „predaj aktív tretej osobe“ dokonca ani v prípade, že by bola analyzovaná samostatne. Táto transakcia sa uskutočnila za zápornú cenu 57 mil. EUR, a teda nepredstavuje predaj (pozri oddiel 3.2.2). Okrem toho sa vzťahuje nielen na aktíva, ale aj na pasíva, s výnimkou určitých dlhov spoločnosti Sernam SA voči jej materskej spoločnosti SNCF. Išlo teda o prevod celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív), a nie iba o predaj aktív (pozri aj oddiel 3.2.3.2).
(110)
Tento prevod sa napokon uskutočnil na dcérsku spoločnosť v 100 % vlastníctve, ktorou bola spoločnosť Sernam Xpress, teda subjekt vytvorený ad hoc určený na prevzatie aktív a pasív spoločnosti Sernam SA iba za účelom jej ďalšieho predaja spoločnosti Financière Sernam. Tento vklad sa teda neuskutočnil do tretieho podniku, ktorý by bol nezávislý od SNCF.
(111)
Akcie spoločnosti Sernam Xpress sa ďalej predali spoločnosti Financière Sernam, čo tiež nepredstavuje predaj aktív tretej osobe, ale prevod akcií alebo share deal (a teda prevod celého podniku).
(112)
Žiadna z transakcií uskutočnených spoločnosťou SNCF preto nepredstavuje predaj aktív Sernam SA vcelku spoločnosti, ktorá nemá právny vzťah so SNCF, a podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 neboli dodržané.
3.2.3.2. Prevod sa neobmedzil na aktíva, ale zahŕňa celú spoločnosť Sernam SA (aktíva aj pasíva)
(113)
V odôvodnení 217 rozhodnutia Sernam 2 citovanom v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia sa jasne rozlišuje medzi predajom aktív na jednej strane a predajom celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív) na druhej strane. Z tohto odôvodnenia jasne vyplýva, že ak francúzske orgány mali uskutočniť predaj celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív), ako to mienili urobiť v čase prijatia rozhodnutia Sernam 2, boli povinné dodržať podmienky uvedené v článku 3 ods. 1 rozhodnutia Sernam 2.
(114)
Výsledkom jednotlivých transakcií je, že spoločnosť Financière Sernam získala akvizíciou spoločnosti Sernam Xpress všetky aktíva aj pasíva spoločnosti Sernam SA existujúce v čase prijatia rozhodnutia Sernam 2, až na tieto dve výnimky: na jednej strane sa zvýšili aktíva kapitálovými injekciami vo výške 57 mil. EUR v prospech Sernam SA a vo výške 2 mil. EUR v prospech Sernam Xpress (pozri aj oddiel 3.2.4 tohto rozhodnutia) a na druhej strane sa znížili pasíva o sumu účastníckej pôžičky, ktorú spoločnosť Sernam SA získala od skupiny SNCF, o pasíva vzniknuté z vypovedania zmluvy „IBM - GPS“ a o sumu zodpovedajúcu povinnosti vrátiť nezlučiteľnú pomoc vo výške 41 mil. EUR.
(115)
Takéto úpravy rozpätia však nemôžu zastrieť skutočnosť, že podstatná časť aktív a pasív spoločnosti Sernam SA bola v plnom rozsahu prevedená najskôr na spoločnosť Sernam Xpress a potom na spoločnosť Financière Sernam.
(116)
Prevod činností teda nepredstavuje predaj aktív, ale prevod celej spoločnosti Sernam SA (aktív aj pasív), až na niekoľko výnimiek. Teda aj z tohto dôvodu neboli dodržané podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2.
3.2.4. Prevod sa neobmedzil na aktíva, ktoré vlastnila Sernam SA v čase prijatia rozhodnutia Sernam 2, ale zvýšil sa o 59 mil. EUR
(117)
Pokiaľ ide o aktíva, Komisia ďalej poznamenáva, že suma 59 mil. EUR sa pripočítala k rekapitalizáciám spoločností Sernam SA a Sernam Xpress a že z ekonomického hľadiska predstavuje táto pripočítaná suma, pri zohľadnení úhrady 2 mil. EUR spoločnosťou Financière Sernam, 57 mil. EUR. Takéto pripočítanie aktív nie je v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 povolené.
3.2.5. Prevod činností sa neuskutočnil prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu
(118)
Francúzske orgány najprv zorganizovali transparentný a otvorený postup. Do skončenia tohto postupu však spoločnosť SNCF nedostala žiadnu záväznú ponuku.
(119)
Po neúspechu transparentného a otvoreného postupu bola so spoločnosťou Financière Sernam uzatvorená zmluva o vzťahujúca sa na jednotlivé transakcie prevodu činností spoločnosti Sernam SA. Keďže táto spoločnosť sa ako taká samostatne nezúčastnila transparentného a otvoreného postupu, prevod činností sa nakoniec neuskutočnil prostredníctvom transparentného a otvoreného postupu.
(120)
Aj z tohto dôvodu neboli podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 dodržané.
3.2.6. Účel predaja aktív nebol splnený
(121)
V odôvodnení 217 rozhodnutia Sernam 2 sa účel predaja aktív vysvetľuje takto:
„Sernam […] uvoľní svoje podiely na trhu v prospech nezávislého účastníka (ktorý bude môcť de facto pokračovať vo svojich činnostiach s aktívami spoločnosti Sernam).“
(122)
Účelom predaja aktív bolo teda uvoľniť trhové podiely a aktíva spoločnosti Sernam SA a zároveň umožniť tretej osobe používať tieto aktíva. Predaj aktív mal teda za cieľ zrušiť hospodársku činnosť spoločnosti Sernam SA.
(123)
Lenže v tomto prípade celú spoločnosť Sernam SA nadobudlo jej vedenie zoskupené v budúcej spoločnosti Financière Sernam. Hospodárska kontinuita je úplná; okrem toho je podnik oslobodený od značnej časti svojho dlhu a získal nový kapitál vo výške 59 mil. EUR, z čoho 57 miliónov zostáva z ekonomického hľadiska na ťarchu spoločnosti SNCF. Uskutočnenou transakciou sa teda nielenže nedodržali podmienky uvedené v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2, ale dokonca sa ani neumožnilo dosiahnuť ciele stanovené v tomto rozhodnutí. Uvedená transakcia naopak viedla k posilneniu hospodárskeho subjektu, ktoré môže zhoršiť narušenie hospodárskej súťaže, ktoré mali opatrenia ustanovené v rozhodnutí práve zmierniť.
3.2.7. Argumenty predložené Francúzskom neumožňujú preukázať dodržanie článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2
(124)
Argument Francúzska, že transakcie ako celok sú ekvivalentom predaja aktív vcelku, nie je možné prijať. Prvou charakteristickou črtou predaja aktív vcelku je totiž prirodzene to, že nie je založený na predaji akcií. Komisia teda nemôže súhlasiť s argumentom, že niekoľko rôznych právnych úkonov (čiastkový vklad aktív aj pasív a potom share deal) sa rovná danému právnemu úkonu (predaj aktív), vzhľadom na to, že jeden z právnych aktov, ktorý bol skutočne vykonaný, predstavuje popretie skúmaného právneho úkonu.
(125)
Okrem toho argument, že priamy predaj aktív spoločnosti Sernam SA spoločnosti Financière Sernam nie je vo francúzskom práve možný, nie je možné prijať. Po prvé je potrebné pripomenúť, že rozhodnutím Sernam 2 sa Francúzsku ponechali dva alternatívne prostriedky na vykonanie tohto rozhodnutia. Za predpokladu, že sa predaj aktív javil ako neuskutočniteľný, francúzske orgány stále mohli vykonať rozhodnutie využijúc možnosť ustanovenú v článku 3 ods. 1 rozhodnutia Sernam 2 (obmedzenie vlastných činností spoločnosti Sernam SA na činnosti prepravy tovaru železnicou, pričom by cestnú prepravu zabezpečovali subdodávatelia). Po druhé, keby sa tretí veritelia naozaj postavili proti predaju za zápornú cenu, spoločnosť Sernam SA by mohla byť predmetom kolektívneho konania vo veci platobnej neschopnosti, takže predaj aktív by sa mohol uskutočniť v rámci tohto konania.
(126)
Ak mali napokon francúzske orgány ťažkosti s vykonávaním rozhodnutia Sernam 2, mali sa obrátiť na Komisiu, aby po dohode s ňou dospeli k riešeniu týkajúcemu sa inej schémy v zmysle zásady lojálnej spolupráce ustanovenej v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Ak aj francúzske orgány skutočne navštívili Komisiu 24. novembra 2004 a oficiálne jej napísali 21. decembra 2004, aby ju informovali o voľbe predať aktíva vcelku bez toho, aby opísali jej podstatné prvky, je potrebné zdôrazniť, že Francúzsko nikdy neoznámilo Komisii zmeny a doplnky plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia podmienečne schválila rozhodnutím Sernam 2. V oddiele 3.2.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (28) sa potvrdzuje, že členský štát sa nemôže odchýliť od plánu reštrukturalizácie bez predchádzajúceho oznámenia a odsúhlasenia tejto odchýlky Komisiou.
(127)
Komisia však nikdy nevydala súhlas na prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam, ktorý uskutočnilo Francúzsko.
3.2.8. Záver: Francúzsko nedodržalo článok 3 rozhodnutia Sernam 2 a zneužilo pomoc vo výške 503 mil. EUR
(128)
Na záver Komisia zastáva názor, že článok 3 rozhodnutia Sernam 2 nebol dodržaný. Pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 503 mil. EUR podmienečne povolená rozhodnutím 2 bola zneužitá.
3.2.9. Pomoc vo výške 503 mil. EUR je nezlučiteľná s vnútorným trhom
(129)
Keďže pomoc vo výške 503 mil. EUR bola použitá príjemcom v rozpore s rozhodnutím Sernam 2, nie je na základe tohto rozhodnutia zlučiteľná s vnútorným trhom.
(130)
Podľa judikatúry Súdneho dvora má členský štát povinnosť uviesť dôvody zlučiteľnosti pomoci. Keďže Francúzsko neuviedlo žiadny dôvod zlučiteľnosti, Komisia usúdila, že pomoc vo výške 503 mil. EUR nie je zlučiteľná s vnútorným trhom a musí sa vrátiť spolu s úrokmi počítanými od dátumu, keď bola poskytnutá.
(131)
Táto pomoc sa musí vymôcť od spoločnosti Financière Sernam a od jej dcérskych spoločností, najmä od Sernam Services a Aster, ktoré v súčasnosti pokračujú vo svojej hospodárskej činnosti, na ktorú bola poskytnutá podpora a ktorú kedysi vykonávala spoločnosť Sernam SA (v súčasnosti v likvidácii) a potom spoločnosť Sernam Xpress (ktorej majetok pohltila spoločnosť Financière Sernam následkom univerzálneho prevodu majetku). Najprv je totiž potrebné uznať, že Sernam Xpress prevzala aktíva a časť pasív spoločnosti Sernam SA na základe transakcie, ktorá sa uskutočnila v rámci skupiny. Sernam Xpress teda pokračovala v hospodárskej činnosti spoločnosti Sernam SA (pozri aj podrobný opis v oddiele 3.3). Z dôvodu univerzálneho prevodu majetku je potom spoločnosť Financière Sernam právnym nástupcom spoločnosti Sernam Xpress. Skrátka spoločnosť Financière Sernam a jej dcérske spoločnosti, najmä Sernam Service a Aster, pokračujú v činnosti spoločností Sernam SA a Sernam Xpress a teda ďalej využívajú pomoc vo výške 503 mil. EUR, ktorá bola pôvodne poskytnutá spoločnosti Sernam SA.
3.3. VRÁTENIE POMOCI VO VÝŠKE 41 MIL. EUR
(132)
Štátna pomoc vo výške 41 mil. EUR, ktorú malo Francúzsko vymôcť od jej príjemcu na základe rozhodnutia Sernam 2, bola vykázaná v pasívach spoločnosti Sernam SA pri jej likvidácii.
(133)
Francúzske orgány sa nazdávajú, že podľa článku 4 rozhodnutia Sernam 2 mal prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam prostredníctvom postupu, ktorý kvalifikujú ako transparentný a otvorený, za následok obmedzenie povinnosti vrátiť pomoc iba na spoločnosť Sernam SA.
(134)
Článok 4 rozhodnutia Sernam 2 znie takto:
„Každý čiastočný alebo celkový predaj spoločnosti Sernam sa musí vykonať za trhovú cenu a prostredníctvom transparentného postupu otvoreného všetkým jej konkurentom. Za týchto podmienok pripadne spoločnosti Sernam, ak bude naďalej existovať, úhrada pomoci 41 mil. EUR.“
(135)
V článku 4 sa rozlišujú prípady, keď došlo a keď nedošlo k zrušeniu hospodárskej činnosti spoločnosti Sernam. Za predpokladu zániku tejto činnosti nie je potrebné vymáhať pomoc od tých, ktorí nadobudli aktíva za trhovú cenu v rámci transparentného a otvoreného postupu.
(136)
Komisia ďalej poznamenáva, že Súdny dvor a Všeobecný súd prikladajú vo svojej judikatúre rozhodujúci význam týmto istým faktorom.
(137)
V rozsudku vo veci SMI (29) sa rozlišujú dva hypotetické prípady predaja činností, na ktoré bola poskytnutá pomoc, t. j. predaj spoločenských podielov v podniku, následkom ktorého si podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, zachováva svoju právnu subjektivitu (share deal) a predaj všetkých alebo časti aktív podniku inému podniku, následkom ktorého podporenú hospodársku činnosť už nevykonáva rovnaká právnická osoba (asset deal).
(138)
Pokiaľ ide o share deal, Súdny dvor rozhodol, že: (30)
„[…] keď je podnik, ktorému bola poskytnutá neoprávnená štátna pomoc, odkúpený za trhovú cenu, to znamená za cenu najvyššiu, akú by bol súkromný investor pôsobiaci v bežných podmienkach hospodárskej súťaže ochotný zaplatiť za tento podnik v situácii, v akej sa podnik nachádzal, najmä po tom, čo mu bola poskytnutá štátna pomoc, v takom prípade bol prvok pomoci ohodnotený trhovou cenou a zahrnutý v kúpnej cene. Za týchto predpokladov sa nemožno domnievať, že kupujúci mal prospech z výhody oproti iným prevádzkovateľom na trhu (v tomto zmysle pozri rozsudok z 20. septembra 2001, Banks, C-390/98, Zb. s. I-6117, bod 77).
Pokiaľ ide tento prípad, podnik, ktorému bola poskytnutá neoprávnená štátna pomoc, si zachoval svoju právnu subjektivitu a ďalej vykonáva sám pre seba činnosti dotované štátnou pomocou. Obvykle si práve tento podnik zachováva konkurenčnú výhodu spojenú s uvedenou pomocou, a preto je povinný vrátiť sumu rovnajúcu sa výške pomoci. […]“
(139)
Pokiaľ ide o asset deal, Súdny dvor ďalej uvádza: (31)
„Samozrejme nie je možné vylúčiť, že za predpokladu zriadenia nových spoločností na účely pokračovania v časti činností podniku, ktorému bola poskytnutá pomoc, keď sa dostal do konkurzu, uvedené spoločnosti môžu v byť v relevantnom prípade aj povinné vrátiť predmetnú pomoc, keď sa preukáže, že skutočne ďalej využívajú konkurenčnú výhodu spojenú so získaním uvedenej pomoci. Taký je totiž najmä prípad, keď tieto nové spoločnosti nadobudnú aktíva spoločnosti v likvidácii bez toho, aby náhradou za ne zaplatili cenu, ktorá by bola v súlade s trhovými podmienkami alebo keď sa preukáže, že založenie takýchto spoločností malo za následok obídenie povinnosti vrátiť túto pomoc.“
(140)
Rovnaké rozlíšenie sa nachádza v rozsudku vo veci Seleco (32). V tomto prípade Súdny dvor potvrdzuje, že Komisia môže byť nútená požadovať, aby sa vrátenie pomoci neobmedzilo na pôvodný podnik, ale aby sa rozšírilo na podnik, ktorý zabezpečuje jeho životaschopnosť vďaka výrobným prostriedkom, ktoré naň boli prevedené, keď určité prvky prevodu umožňujú konštatovať hospodársku kontinuitu medzi oboma subjektmi. Súdny dvor tiež súhlasil s relevantnosťou nasledujúcich ukazovateľov na preukázanie hospodárskej kontinuity: predmet prevodu (aktíva a pasíva, zachovanie pracovnej sily, zoskupené aktíva), cena prevodu, totožnosť akcionárov alebo vlastníkov preberajúceho podniku a pôvodného podniku, čas, kedy sa uskutočnil prevod (po začatí vyšetrovania, po začatí konania alebo po prijatí konečného rozhodnutia), alebo aj ekonomická logika transakcie (33).
(141)
Zdá sa, že je na mieste zdôrazniť aj to, že predaj aktív sa v prípadoch SMI a Seleco uskutočnil v rámci kolektívneho konania vo veci platobnej neschopnosti pod dohľadom sudcu. Uvedený predaj sa vzťahuje len na časť aktív podnikov, ktoré podliehajú kolektívnemu konaniu. Okrem toho podľa Súdneho dvora sa nepreukázalo, že predaj aktív v uvedených prípadoch nie je v súlade s trhovými podmienkami.
(142)
Všeobecný súd preskúmal asset deal v rozsudku vo veci CDA (34) a predovšetkým preveril, či v danom prípade existujú informácie umožňujúce dovodiť nesplnenie príkazu na vrátenie pomoci čiastočným predajom aktív. Všeobecný súd usúdil, že Komisia nepreukázala v danom prípade takýto úmysel a že spoločnosť CDA si nezachovala konkurenčnú výhodu spojenú s využívaním poskytnutej pomoci. Všeobecný súd založil toto zistenie na dvoch vecných prvkoch: predaj sa obmedzil na časť aktív predaných vcelku a tento postup (čiže predaj vcelku) umožnil získať vyššiu sumu, ako je suma, ktorá by sa získala oddeleným predajom častí predmetných aktív.
(143)
Je teda potrebné preskúmať prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam z hľadiska kritérií rozvinutých Súdnym dvorom a Všeobecným súdom, aby sa stanovilo, či je potrebné rozšíriť vrátenie pomoci na spoločnosť Financière Sernam a na jej dcérske spoločnosti Sernam Services a Aster.
(144)
Pokiaľ ide najprv o prevod všetkých aktív a pasív spoločnosti Sernam SA, s výnimkou troch finančných pasív (účastníckej pôžičky, ktorú spoločnosti Sernam SA poskytla skupina SNCF, pasív vzniknutých z vypovedania zmluvy „IBM - GPS“ a povinnosti vrátiť nezlučiteľnú pomoc 41 mil. EUR), na spoločnosť Sernam Xpress, Komisia pripomína, že prevod by sa mal vzťahovať na celý podnik (pozri časť 3.2.3). Medzi spoločnosťou Sernam SA a Sernam Xpress je teda hospodárska kontinuita. Týmto sa tento prípad odlišuje od skutočností, ktoré viedli k rozsudkom vo veciach SMI, Seleco a CDA, ktoré sa týkali len predaja časti aktív. Okrem toho sa prevod uskutočnil v rámci skupiny. Uskutočnil sa po konečnom rozhodnutí Komisie, ktorá nariadila vrátenie pomoci, a jeho jedinou ekonomickou logikou je umožniť pokračovať v činnostiach spoločnosti Sernam bez toho, aby museli byť dodržané podmienky stanovené v článku 3 rozhodnutia Sernam 2. Všetky kritériá na preukázanie hospodárskej kontinuity v zmysle rozhodnutia a rozsudku vo veci Seleco sú teda prítomné.
(145)
Komisia celkovo poznamenáva, že prevod na spoločnosť Sernam Xpress nie je v súlade s trhovými podmienkami. Prevod na spoločnosť Sernam Xpress sa uskutočnil za zápornú cenu a nie je výsledkom transparentného a otvoreného postupu (pozri oddiel 3.2.5). K zápornej cene 57 mil. EUR, ktorá sa poníma ako prevádzková pomoc umožňujúca vykryť straty spoločnosti Sernam Xpress za roky 2005 až 2008 (35), sa pripája vzdanie sa spoločnosťou SNCF pohľadávky voči spoločnosti Sernam SA vo výške 38,5 mil. EUR (pozri odôvodnenie 27). Nakoniec Komisia tiež poznamenáva, že pasíva, ktoré zostávajú v spoločnosti Sernam SA, sú dlhy voči tretím osobám a nie voči spoločnosti SNCF. Kapitálovou injekciou vo výške 57 mil. EUR umožnila SNCF spoločnosti Sernam Xpress uhradiť tieto pohľadávky v plnom rozsahu, prinajmenšom za obdobie rokov 2005 až 2008. Naopak, keby SNCF predala iba aktíva za kladnú cenu, dlhy spoločnosti Sernam SA voči tretím osobám by boli splatené len do výšky príjmov z predaja. Je to dodatočným dôkazom toho, že zmluvná rovnováha medzi spoločnosťami SNCF a Financière Sernam nie je v súlade s trhovými podmienkami.
(146)
Treba tiež pripomenúť, že záporná cena 57 mil. EUR je vyššia ako najlepšia ponuka prijatá v priebehu neúspešnej verejnej súťaže, ktorou bola záporná cena 56,4 mil. EUR [ponuka v druhom kole (uchádzač 5)].
(147)
Prevod umožnil spoločnosti Sernam Xpress oslobodiť sa od príkazu na vrátenie pomoci 41 mil. EUR od spoločnosti Sernam SA a umožnil jej pokračovať v činnosti spoločnosti Sernam SA bez toho, aby musela vrátiť túto pomoc a dodržať podmienky uvedené v článku 3 rozhodnutia Sernam 2.
(148)
Z týchto dôvodov Komisia dospela k záveru, že prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Sernam Xpress mal za následok, že Sernam Xpress si zachovala skutočný prospech z konkurenčnej výhody spojenej s poskytnutou pomocou. Medzi oboma spoločnosťami totiž existuje hospodárska kontinuita a prevod zodpovedá obídeniu príkazu na vrátenie pomoci spoločnosťou Sernam SA.
(149)
Ako je vysvetlené v rozsudkoch vo veciach SMI a Seleco, skutočnosť, že akcionár predá tretej osobe akcie spoločnosti, ktorej bola poskytnutá neoprávnená pomoc, nemá vplyv na platnosť povinnosti vymáhania pomoci od spoločnosti, ktorá bola jej príjemcom. Predaj spoločenských podielov v Sernam Xpress spoločnosti Financière Sernam preto nemala preto za následok oslobodenie spoločnosti Sernam Xpress vrátiť pomoc 41 mil. EUR.
(150)
Následkom fúzie medzi spoločnosťami Sernam Xpress a Financière Sernam sa povinnosť vrátenia pomoci previedla na spoločnosť Financière Sernam. Okrem toho táto spoločnosť a jej dcérske spoločnosti, najmä Sernam Services a Aster, pokračujú v činnosti spoločnosti Sernam SA a Sernam Xpress, a teda ďalej využívajú pomoc 41 mil. EUR, ktoré bola pôvodne poskytnutá spoločnosti Sernam SA.
(151)
Z dôvodov vysvetlených v bode 3.4 však musia byť argumenty francúzskych orgánov týkajúce sa uplatňovania zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve odmietnuté.
3.4. NOVÁ POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
V protokole o dohode z 21. júla 2005 sa predpokladajú určité opatrenia, ktoré budú možno predstavovať novú pomoc (pozri odôvodnenie 36). Komisia musí preveriť, či tieto opatrenia predstavujú novú pomoc a či v prípade potreby môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom.
(153)
Podľa francúzskych orgánov sú všetky tieto opatrenia v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Spoločnosť SNCF previedla činnosti spoločnosti Sernam SA na spoločnosť, ktorá predložila najlepšiu ponuku prijatú počas transparentnej a otvorenej verejnej súťaže, a táto ponuka, aj keď je založená na zápornej cene, je pre štát ako akcionára údajne lacnejšia ako likvidácia spoločnosti Sernam.
(154)
Komisia sa domnieva, že v situácii vymáhania pomoci nie je potrebné uplatniť zásadu súkromného investora. Štát koná počas vymáhania pomoci na základe povinností, ktoré jej prislúchajú podľa práva Únie a nie ako akcionár.
(155)
Komisia ostatne podotýka, že v článku 3 ods. 2 rozhodnutia Sernam 2 je predaj aktív poňatý ako ekvivalent kompenzačných opatrení, ktoré ukladá článok 3 ods. 1 Podľa bodu 40 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (36) nie je prevod stratovej činnosti možné považovať za kompenzačné opatrenie. Schválená záporná cena medzi SNCF Financière Sernam ukazuje, že ide prevod stratovej činnosti, ktorý nemôže byť ekvivalentom kompenzačného opatrenia. V tomto prípade záporná cena zodpovedá prevádzkovej pomoci podniku, ktorá je už svojou povahou neschopná zmierniť narušenie hospodárskej súťaže.
(156)
Okrem toho, keby sa prijalo stanovisko, ktoré zastáva Francúzsko, Francúzsko by sa takto mohlo vyhnúť svojej povinnosti vymôcť od spoločnosti Sernam SA a od každej spoločnosti, ktorá pokračuje v jej hospodárskej činnosti, nezlučiteľnú pomoc 41 mil. EUR, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú rozhodnutím Sernam 2, ako aj zneužitú pomoc vo výške 503 mil. EUR. Takýto výsledok by bol v zjavnom rozpore s judikatúrou Súdneho dvora, podľa ktorej sa štát vyzýva, aby bezodkladne vymohol pomoc s použitím všetkých dostupných právnych prostriedkov vrátane exekúcie aktív podniku a podľa potreby likvidácie tohto podniku, ak podnik nie je schopný vrátiť uvedenú pomoc (37).
(157)
Prijatie stanoviska, ktoré zastáva Francúzsko, by tiež viedlo k diskriminácii medzi súkromným podnikom a verejným podnikom. Zatiaľ čo by štát pokračoval vo vymáhaní pomoci od súkromného podniku, v prípade potreby až po jeho likvidáciu, verejný podnik by sa takémuto osudu mohol vyhnúť len preto, že pre štát by bolo menej nákladné predať ho za zápornú cenu, než vymáhať neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, ktorú podnik prijal.
(158)
Komisia sa preto domnieva, že Francúzsko sa nemôže dovolávať zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby zabránilo tomu, že opatrenia predpokladané v protokole o dohode z 21. júla 2005 budú spadať pod pojem štátnej pomoci.
(159)
Je teda potrebné určiť, či predmetnými opatreniami bola poskytnutá výhoda spoločnosti Sernam Xpress alebo spoločnosti Financière Sernam. Keďže tieto dve spoločnosti sa následne zlúčili, nie je nevyhnutné rozlišovať medzi výhodami poskytnutými jednej alebo druhej spoločnosti. Všetky tri ďalšie kritériá existencie pomoci sú splnené: opatrenia pomoci boli poskytnuté zo zdrojov verejného podniku SNCF, SNCF je spoločnosť podľa verejného práva (EPIC) podliehajúca veľmi obmedzenému dohľadu zo strany štátu a výhodu poskytol štát. Keďže spoločnosti Sernam Xpress a Financière Sernam pôsobia v cestnej doprave, ktorá je otvorená hospodárskej súťaži v rámci Únie, výhoda môže spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.
3.4.1. Rekapitalizácia spoločnosti Sernam SA spoločnosťou SNCF vo výške 57 mil. EUR
(160)
Rekapitalizáciou spoločnosti Sernam SA spoločnosťou SNCF vo výške 57 mil. EUR získala Sernam SA značnú finančnú výhodu, akú nemajú jej konkurenti. Táto výhoda sa potom spolu s ostatnými aktívami a pasívami previedla na Sernam Xpress.
3.4.2. Rekapitalizácia spoločnosti Sernam Xpress spoločnosťou SNCF vo výške 2 mil. EUR
(161)
Rekapitalizáciou spoločnosti Sernam Xpress spoločnosťou SNCF vo výške 2 mil. EUR získala Sernam Xpress značnú finančnú výhodu, akú nemajú jej konkurenti. Komisia však poznamenáva, že SNCF dostala od spoločnosti Financière Sernam platbu 2 mil. EUR, čím sa neutralizuje rekapitalizácia vo výške 2 mil. EUR, ktorou sa teda neposkytla výhoda.
3.4.3. Odpísanie pohľadávok SNCF voči spoločnosti Sernam SA
(162)
Ako je vysvetlené v odôvodnení 33, prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam nezahŕňa dve pohľadávky spoločnosti SNCF voči Sernam SA vo výške 38,5 mil. EUR. Tým, že sa SNCF vzdala týchto pohľadávok, poskytla spoločnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu v rovnakej výške.
3.4.4. Záruky poskytnuté spoločnosťou SNCF
(163)
Pri prevode činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam poskytla SNCF tieto záruky:
-
zaviazala sa, že v stanovenej lehote dokončí zariadenie osobitnej pobočky (Valenton) potrebnej na prevádzku novej koncepcie dopravy zásielok po železnici, tzv. „Train bloc express“ (ďalej len „TBE“), a to s pokutou 1 mil. EUR v prípade omeškania,
-
zaviazala sa, že uhradí prípadné zvýšenie nájomného nových prevádzok v rozsahu zodpovedajúcom rozdielu maximálne 3 mil. EUR,
-
predĺžila o tri mesiace právo návratu […] železničiarov presunutých v rámci spoločnosti Sernam,
-
predĺžila o tri roky sociálny protokol zaručujúci […] zamestnancom spoločnosti Sernam preradenie na inú prácu v rámci SNCF v prípade ich prepustenia (spoločnosťou Sernam),
-
SNCF zaručila „trvácnosť TBE“ (38) a prístup k TBE (39). Z tohto dôvodu SNCF zaplatila spoločnosti Sernam Xpress 3 mil. EUR.
(164)
Pokiaľ ide o dve prvé záruky, je zrejmé, že sa nimi poskytuje výhoda spoločnostiam Sernam Xpress/Financière Sernam. V prípade neexistencie týchto dvoch záruk by totiž Sernam Xpress/Financière Sernam museli samy znášať uvedené náklady.
(165)
Pokiaľ ide o záruky týkajúce sa TBE, Komisia sa domnieva, že výrazne znižujú riziko pre spoločnosti Sernam Xpress/Financière Sernam. Poskytujú im teda výhodu.
(166)
Podľa Francúzska záruku poskytnutú železničiarom využíva v skutočnosti spoločnosť SNCF. Spoločnosť SNCF totiž presunula istý počet železničiarov do spoločnosti Sernam SA. Títo železničiari, ktorých náklady znášala spoločnosť Sernam SA, mali údajne právo opätovne sa zaradiť do spoločnosti SNCF iba na požiadanie. Následkom obáv z možnej privatizácie SNCF potom rozšírila obdobie, počas ktorého železničiari mohli uplatniť toto právo, aby zabránila ich hromadnému návratu, ktorý by bol pre SNCF drahší.
(167)
Komisia sa domnieva, že v prípade neexistencie takejto záruky by železničiari v čase prevodu činností pravdepodobne požiadali o svoje opätovné zaradenie do SNCF. Spoločnosť Sernam Xpress by ich musela nahradiť novými zamestnancami so statusom podľa súkromného práva. Komisia sa nazdáva, že v tomto prípade je pravdepodobné, že mzda týchto nových zamestnancov by bola nižšia ako mzda železničiarov, čo by vykompenzovalo dodatočné náklady spoločnosti Sernam Xpress spojené s ich obmedzenejšími skúsenosťami alebo aj s ťažkosťami so získaním veľkého počtu nových zamestnancov vo veľmi krátkom čase.
(168)
Pokiaľ ide o rozšírenie záruky preradenia na inú prácu na dobu troch rokov, Francúzsko sa domnieva, že predstavuje individuálne právo, ktoré spoločnosť SNCF poskytla niektorým zamestnancom. Ani spoločnosť Financière Sernam, ani spoločnosť Sernam Xpress neboli stranami takejto dohody.
(169)
Komisia nesúhlasí s výsledkami tejto analýzy. Vďaka tejto záruke je totiž lákavejšie zostať počas uvedeného obdobia zamestnaný u spoločnosti Sernam Xpress, pričom Sernam Xpress nemusí znášať žiadne dodatočné náklady.
(170)
Komisia dospela k záveru, že zárukami, ktoré poskytla SNCF v protokole o dohode z 21. júla 2005, s výnimkou záruky pre železničiarov, sa poskytuje výhoda spoločnostiam Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Zatiaľ čo hodnota prvých troch záruk sa dá ľahko vyčísliť (1 mil. EUR, 3 mil. EUR a 3 mil. EUR), v prípade záruky preradenia zamestnancov na inú prácu to nie je možné. Francúzsko by malo stanoviť zvýšenie miezd, ktoré spoločnosť Sernam Xpress/Financière Sernam mala poskytnúť zamestnancom v prípade neexistencie tejto záruky v záujme dosiahnutia rovnakého cieľa.
3.4.5. Predajná cena
(172)
V odôvodnení 164 rozhodnutia o začatí konania si Komisia položila otázku, či záporná cena „zaplatená“ spoločnosťou Financière Sernam skutočne zodpovedá trhovej hodnote. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že medzičasom došlo k fúzii medzi spoločnosťami Sernam Xpress a Financière Sernam a že možná pomoc spoločnosti Financière Sernam spočívajúca v príliš vysokej zápornej cene nepresahuje pomoc 57 mil. EUR, ktorú dostala spoločnosť Sernam Xpress ako novú pomoc. Preto už nie je potrebné vyjadriť sa k otázke možnej pomoci kupujúcemu.
3.4.6. Záver týkajúci sa existencie novej pomoci
(173)
Opatrenia v protokole o dohode z 21. júla 2005 opísané v tejto oddiele 3.4 predstavujú pre Sernam Xpress/Financière Sernam novú pomoc.
3.4.7. Nezlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom a jej vrátenie
(174)
Podľa judikatúry Súdneho dvora je povinnosťou členského štátu uviesť dôvody zlučiteľnosti pomoci. Keďže Francúzsko neuviedlo žiadny dôvod jej zlučiteľnosti, Komisia dospela k záveru, že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom a musí sa vrátiť spolu s úrokmi.
(175)
Pomoc sa musí vymôcť od spoločnosti a od jej dcérskych spoločností, najmä od Sernam Service a Aster, ktoré v súčasnosti pokračujú v hospodárskej činnosti, na ktorú bola poskytnutá pomoc a ktorú kedysi vykonávala spoločnosť Sernam Xpress (zlúčená so spoločnosťou Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÚCA DOLOŽKA
(176)
Protokol o dohode z 21. júla 2005 obsahuje zrušujúcu doložku pre prípad záporného rozhodnutia Komisie do piatich rokov od uzavretia protokolu o dohode. Táto doložka by tiež mohla predstavovať novú pomoc. Za takéhoto predpokladu by nápravou bola jej neuplatniteľnosť. Keďže doložka v skutočnosti zostala neuplatnená, tento výsledok bol dosiahnutý. Nie je teda potrebné ďalej analyzovať predmetnú doložku.
3.6. LEGITÍMNA DÔVERA
(177)
Argument francúzskych orgánov, že kroky (ako napr. ich návšteva v Komisii 24. novembra 2004 a ich list z 21. decembra 2004) vykonané v dobrej viere vo vzťahu ku Komisii v súlade s ich povinnosťou spolupráce údajne vyvolali legitímnu dôveru v súlad prevodu činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a právom Únie, nie je možné prijať.
(178)
Informácie poskytnuté Francúzskom sa totiž obmedzili na oznámenie Komisii rozhodnutia predať aktíva vcelku bez toho, aby opísali podstatné prvky transakcie prevodu aktív spoločnosti Sernam SA. Predovšetkým oznámenie Komisii z 21. decembra 2004 sa obmedzuje na uvedenie niektorých informácií týkajúcich sa zabezpečenia postupu prevodu aktív, jeho otvorenosti a transparentnosti s cieľom dosiahnuť predaj za trhovú cenu do 30. júna 2005.
(179)
Komisii nebola oznámená žiadna z nasledujúcich skutočností:
1.
skutočnosť, že zamýšľaný prevod bude založený na prevode aktív a pasív na iný právny subjekt v rámci skupiny (Sernam Xpress) a na následnom prevode tohto subjektu (share deal);
2.
skutočnosť, že časť pasív sa prevedie spolu s aktívami a že v pasívach spoločnosti Sernam SA zostanú vykázané iba príkaz na vrátenie pomoci 41 mil. EUR a pohľadávky spoločnosti SNCF vo výške 38,5 mil. EUR;
3.
skutočnosť, že Francúzsko bolo ochotné rekapitalizovať spoločnosť Sernam SA a Sernam Xpress v prípade ponuky prevzatia za zápornú cenu.
(180)
Keďže neboli k dispozícii informácie o týchto skutočnostiach, Komisia nemohla predpokladať spôsob, akým Francúzsko napokon vykonalo rozhodnutie Sernam 2. Naopak v oznámení z 21. decembra 2004 sa naznačuje, že prevod sa uskutočňuje bez rozlišovania medzi pasívami a za kladnú cenu, pretože sa v ňom uvádza, že „hneď, ako sa prevod uskutoční, výnosy, ktoré z neho vyplynú, sa použijú na úhradu pasív právnickej osoby Sernam vrátane nezlučiteľnej pomoci, v rámci obvyklých vnútroštátnych postupov“.
(181)
Ak sa aj vzhľadom na to, že ceny ponúknuté za aktíva spoločnosti Sernam SA boli záporné, prejavila možnosť rekapitalizácie (prvok 3) až po doručení ponúk, prinajmenšom zásada predaja aktív s časťou pasív (prvok 2) mala byť Francúzsku v podstate známa už v čase, keď napísalo svoje oznámenie z 21. decembra 2004. V každom prípade sa francúzske orgány nemôžu domáhať legitímnej dôvery bez toho, aby samy od seba oznámili tieto podstatné skutočnosti Komisii 21. decembra alebo neskôr.
(182)
Napokon najmä ak francúzske orgány mali ťažkosti s vykonaním rozhodnutia Sernam 2, mali sa obrátiť na Komisiu, aby po dohode s ňou dospeli k riešeniu týkajúcemu sa inej schémy v zmysle zásady lojálnej spolupráce ustanovenej v článku 4 ods. 3 ZEÚ. V oddiele 3.2.3 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (40) sa potvrdzuje, že podľa tejto všeobecnej zásady sa členský štát nemôže odchýliť od plánu reštrukturalizácie bez predchádzajúceho oznámenia a odsúhlasenia tejto skutočnosti Komisiou.
(183)
Okrem toho Komisia nikdy nevydala žiadny súhlas na prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam, ktorý uskutočnilo Francúzsko.
(184)
Komisia preto usúdila, že ani Francúzsko, ani príjemcovia pomoci sa nemôžu domáhať legitímnej dôvery.
4. VRÁTENIE POMOCI
(185)
Komisia dospela k záveru, že podmienky rozhodnutia Sernam 2 neboli dodržané. Opatrenia pomoci schválené rozhodnutím Sernam 2 boli teda zneužité v zmysle článku 16 nariadenia č. 659/1999. Keďže Francúzsko neuviedlo dôvody zlučiteľnosti tejto pomoci, táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Francúzsko musí preto prijať všetky potrebné opatrenia, aby túto pomoc spolu s úrokmi vymohlo.
(186)
Výška týchto opatrení pomoci predstavuje 503 mil. EUR. Jednu jej časť tvorí rôzna pomoc na reštrukturalizáciu vo výške 2 938 mil. frankov, čiže 448 mil. EUR. Sumy tejto pomoci sú znázornené v tabuľke 3 rozhodnutia z 30. apríla 2003, ktorej hlavné údaje sú uvedené v nasledujúcej tabuľke:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
Na účely dosiahnutia sumy 503 mil. EUR je potrebné zahrnúť sumu pomoci vyplatenej na základe zmlúv o preprave batožín a tlače vo výške 34 mil. EUR a sumu pomoci vyplatenej na základe zmlúv o preprave dodávok vo výške 21 mil. EUR.
(188)
Podrobnejšie informácie o týchto sumách sa nachádzajú v rozhodnutí Sernam 1 z 23. mája 2001.
(189)
Na účely pristúpenia k účinnému a bezodkladnému vymáhaniu pomoci musia francúzske orgány oznámiť dátumy, keď boli jednotlivé sumy pomoci poskytnuté príjemcom (41). Práve od týchto dátumov sa budú musieť počítať úroky z vymáhaných súm jednotlivých opatrení na základe zloženej úrokovej sadzby v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Vrátiť sa musí aj pomoc 41 mil. EUR spolu s úrokmi vypočítanými rovnakým spôsobom, ktorá sa pokladá za nezlučiteľnú už v rozhodnutí Sernam 2.
(191)
Napokon rekapitalizácia 57 mil. EUR, odpis pohľadávok SNCF voči spoločnosti Sernam SA vo výške 38,5 mil. EUR a záruky poskytnuté spoločnosťou SNCF pri prevode činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam, s výnimkou záruky poskytnutej železničiarom, tiež predstavujú štátnu pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Tieto sumy novej pomoci sa musia vrátiť spolu s úrokmi vypočítanými rovnakým spôsobom. Pokiaľ ide o spôsob výpočtu súm, ktoré sa majú vrátiť, Komisia odkazuje na odôvodnenia 171 a 189 tohto rozhodnutia.
(192)
Pri stanovovaní výšky pomoci, ktorá sa má vrátiť, môže Francúzsko zohľadniť všetky sumy prípadne prijaté spoločnosťou SNCF v rámci likvidácie spoločnosti Sernam SA v súvislosti s vrátením pomoci 41 mil. EUR a/alebo akcionárskej pôžičky vrátane úrokov.
(193)
V prípade, že spoločnosť SNCF prijala celkovú úhradu za všetky svoje pohľadávky, Francúzsko bude môcť zohľadniť sumy, ktoré spoločnosť SNCF prípadne vráti po likvidácii spoločnosti Sernam SA, iba do výšky rozdielu medzi sumami oboch opatrení pomoci, ktoré boli zaevidované, a celkovou výškou pohľadávok vykázaných v pasívach spoločnosti Sernam SA.
(194)
Pomoc vrátane pomoci, ktorá bola pôvodne poskytnutá spoločnostiam Sernam SA a Sernam Xpress, sa musí vymôcť od spoločnosti Financière Sernam a od jej dcérskych spoločností Sernam Service a Aster, ktoré v súčasnosti pokračujú v hospodárskej činnosti, na ktorú bola poskytnutá pomoc, kedysi vykonávaná spoločnosťou Sernam Xpress (ktorá sa zlúčila so spoločnosťou Financière Sernam) a predtým spoločnosťou Sernam SA.
(195)
Niet totiž žiadnych pochybností, že spoločnosť Sernam Xpress a jej prevádzkové dcérske spoločnosti Sernam Services a Aster pokračovali v hospodárskej činnosti spoločnosti Sernam SA, pretože prevod činností spoločnosti Sernam SA na spoločnosť Financière Sernam uskutočnený Francúzskom mal presne tento cieľ. Okrem toho z údajov v spisovom materiáli vyplýva, že Sernam Xpress, Sernam Services a Aster skutočne pokračovali vo vykonávaní činnosti, na ktorú bola poskytnutá pomoc, podľa aktuálneho obchodného plánu spoločnosti Sernam SA a s tými istými zamestnancami. Spoločnosť Financière Sernam potom 30. júna 2011 ako jediný spoločník zrušila spoločnosť Sernam Xpress a pohltila jej majetok. Spoločnosť Financière Sernam je teda právnym nástupcom spoločnosti Sernam Xpress a tiež jej ekonomickým nástupcom, pretože práve ona (Financière Sernam) v súčasnosti vlastní a kontroluje prevádzkové spoločnosti, ako sú Sernam Services a Aster. Okrem toho spoločnosť Financière Sernam a jej dcérske spoločnosti, najmä Sernam Services a Aster, pokračujú v činnosti spoločností Sernam SA a Sernam Xpress, a teda ďalej využívajú pomoc. Okrem toho v máji 2011 spoločnosť Sernam Services prijala vklad aktív spojený s prevodom ochrannej známky Sernam, ktorá bola ohodnotená na 15 mil. EUR, bez toho, aby zaplatila primeranú kompenzáciu. Pokiaľ ide o spoločnosť Aster, na jednej strane jej bol v marci 2008 poskytnutý vklad vo výške 5 mil. EUR na bežný účet, čo je suma, k odpísaniu ktorej prospech došlo v júli 2008; na druhej strane bola v decembri 2011 rekapitalizovaná prostredníctvom odpísania sumy 5 599 998 EUR vykázaných na bežnom účte. Tieto dve dcérske spoločnosti teda využili pomoc, ktorá bola pôvodne poskytnutá spoločnostiam Sernam SA a Sernam Xpress nielen ako spoločnostiam, ktoré patria do skupiny a navyše pokračujú v činnosti, ale aj z dôvodu prevodu určitých aktív alebo opatrení rekapitalizácie v ich prospech.
(196)
Je potrebné spresniť, že spoločnosť Sernam SA, ktorá sama pochádza z transformácie spoločnosti Sernam SCS na akciovú spoločnosť, ku ktorej došlo koncom roka 2001 (v tejto súvislosti pozri rozhodnutie Sernam 2, odôvodnenie 11). Sernam SCS teda bola pôvodným príjemcom časti predmetnej pomoci.
(197)
Keďže spoločnosť Financière Sernam a jej dcérska spoločnosť Sernam Services vstúpila 31. januára 2012 do súdnej likvidácie a Aster, dcérska spoločnosť spoločnosti Financière Sernam, vstúpila do súdnej likvidácie 3. februára 2012, francúzske orgány sa vyzývajú, aby určili výšku pomoci vrátane úrokov, ktoré musia vymôcť v čo najkratšom čase, aby zabezpečili ich vykázanie v pasívach týchto podnikov,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Štátna pomoc vo výške 503 mil. EUR, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti Sernam SCS (ktorá sa stala spoločnosťou Sernam SA) a ktorú schválila Komisia rozhodnutím 2006/367/ES (43) z 20. októbra 2004, bola zneužitá. Je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Táto pomoc bola poskytnutá aj spoločnosti Sernam Xpress a spoločnosti Financière Sernam a jej dcérskym spoločnostiam, Sernam Services a Aster.
2. Štátna pomoc vo výške 41 mil. EUR, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti Sernam SCS a ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú rozhodnutím Sernam 2, bola poskytnutá aj spoločnosti Sernam Xpress a spoločnosti Financière Sernam a jej dcérskym spoločnostiam, najmä Sernam Services a Aster.
3. Rekapitalizácia spoločnosti Sernam SA spoločnosťou SNCF vo výške 57 mil. EUR, odpísanie pohľadávok SNCF voči spoločnosti Sernam SA vo výške 38,5 mil. EUR a záruky poskytnuté spoločnosťou SNCF pri prevode činností spoločnosti Sernam SA na Financière Sernam, s výnimkou záruky poskytnutej železničiarom, predstavujú štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom.
Článok 2
1. Francúzsko je povinné vymôcť pomoc uvedenú v článku 1 od spoločnosti Financière Sernam a jej dcérskych spoločností Sernam Services a Aster.
2. Zo súm, ktoré sa majú vrátiť, plynú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.
3. Úroky sa vypočítajú ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004.
Článok 3
1. Vrátenie pomoci poskytnutej v rámci opatrení uvedených v článku 1 je bezodkladné a účinné.
2. Francúzsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov po dátume oznámenia tohto rozhodnutia.
3. V rámci vykonania tohto nariadenia môže Francúzsko zohľadniť prípadné sumy už vrátené spoločnosťou SNCF v nadväznosti na likvidáciu spoločnosti Sernam SA za podmienok uvedených vyššie v texte.
Článok 4
1. Francúzsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:
a)
dátumy, keď bola pomoc v rámci jednotlivých opatrení poskytnutá príjemcovi, celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú príjemca musí vrátiť za každé z opatrení pomoci;
b)
podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
c)
dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.
2. Francúzsko bude Komisiu informovať o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Francúzsko na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.
V Bruseli 9. marca 2012