РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 6 юли 2011 година
относно европейските икономически сметки за околната среда
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 338, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз наред с другото се предвижда, че Съюзът „работи за устойчивото развитие на Европа, основаващо се на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и високо равнище на защита и подобряване качеството на околната среда“.
(2)
В Решение № 1600/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юли 2002 г. за установяване на Шеста програма за действие на Общността за околната среда (2) бе потвърдено, че надеждната информация относно състоянието на околната среда и основните тенденции, видовете натиск и двигателите за промени в околната среда е от основно значение за разработването на ефективна политика, за нейното изпълнение и за предоставянето на права на гражданите като цяло. Следва да бъдат разработени инструменти за повишаване на обществената осведоменост относно въздействието на стопанските дейности върху околната среда.
(3)
Наличието на научно обоснован подход за измерване на недостига на ресурси ще бъде от решаващо значение за устойчивото икономическо развитие на Съюза в бъдеще.
(4)
В Решение № 1578/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2007 г. относно статистическата програма на Общността за периода 2008-2012 г. (3) ясно се посочва необходимостта от висококачествени статистически данни и сметки за околната среда. Освен това във връзка с основните инициативи за 2008-2012 г. в него се посочва, че по целесъобразност следва да се разработи правна основа за ключови области на събирането на данни за околната среда, които понастоящем не са уредени с правни актове.
(5)
В съобщение от август 2009 г., озаглавено „Отвъд БВП: Измерване на напредъка в свят на промени“, Комисията призна необходимостта съществуващите показатели да се допълнят с данни, които обхващат екологични и социални аспекти, за да се предостави възможност за по-последователно и всеобхватно разработване на политиките. За тази цел икономическите сметки за околната среда осигуряват средство за наблюдаване на упражнявания от икономиката натиск върху околната среда и за изследване на начините, по които той да бъде намален. Тъй като икономическите сметки за околната среда показват взаимодействието между икономиката, домакинствата и факторите, свързани с околната среда, те съответно имат по-висока информационна стойност от отделните национални сметки. Те са важен източник на данни за вземане на решения, свързани с околната среда, и Комисията следва да се запознае с тях при изготвянето на оценките за въздействие. В съответствие с принципите на устойчивото развитие и стремежа към постигане на ресурсоспестяваща и характеризираща се с ниско равнище на замърсяване икономика, заложени в стратегията „Европа 2020“ и редица основни инициативи, става все по-наложително разработването на информационна рамка, която наред с икономическите въпроси последователно да включва и въпроси относно околната среда.
(6)
Европейската система от сметки (ESA), създадена с Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (4) (ESA 95), която съответства на приетата през февруари 1993 г. от Статистическата комисия на ООН система от национални сметки (SNA), е в основата на икономическата статистика в Съюза, както и на много икономически показатели (включително БВП). Рамката на ESA може да бъде използвана, за да бъдат подложени на анализ и оценка различни аспекти на икономиката (например нейната структура, отделни части, развитие в течение на времето), но по отношение на необходимостта от конкретни данни, като например за анализ на взаимодействието между околната среда и икономиката, най-доброто решение е да се съставят отделни сателитни сметки.
(7)
В заключенията си от юни 2006 г. Европейският съвет призова Съюза и държавите-членки да разширят обхвата на националните си сметки по отношение на ключовите аспекти на устойчивото развитие. Поради това националните сметки следва да бъдат допълнени с интегрирани икономически сметки за околната среда, осигуряващи напълно съпоставими данни.
(8)
От голямо значение е, веднага след като системата започне да функционира пълноценно, европейските икономически сметки за околната среда да бъдат използвани активно и точно във всички държави-членки и във всички съответни области на политиката на Съюза като ключов елемент на оценките на въздействието, плановете за действие, законодателните предложения и други важни резултати на политическия процес.
(9)
По-актуални данни биха могли да бъдат произведени и посредством „експресни разчети“ (nowcasting), при които за изготвянето на надеждни оценки се използват статистически техники, сходни с тези при прогнозирането.
(10)
Сателитните сметки предоставят възможност за гъвкаво разширяване на аналитичния капацитет на националните сметки към определени области, които са предмет на обществена загриженост, като произтичащия от човешката дейност натиск върху околната среда, без претоварване или прекъсване на работата на централната система. Сателитните сметки следва да бъдат предоставяни на обществеността за ползване редовно и в разбираем вид.
(11)
Системата от интегрирани икономически сметки за околната среда (SEEA), разработена съвместно от Организацията на обединените нации, Европейската комисия, Международния валутен фонд, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и Световната банка, е сателитна система на SNA. Тя обединява в обща рамка информацията за икономиката и околната среда с цел да се измери приносът на околната среда за икономиката и въздействието на икономиката върху околната среда. Тя осигурява на създателите на политики показатели и описателни статистически данни за наблюдение на тези взаимодействия, както и база данни за стратегическо планиране и анализ на политиките за набелязване на по-устойчиви пътища за развитие.
(12)
SEEA синтезира и обединява във възможно най-голяма степен различните категории икономически сметки за околната среда. Като цяло всички тези категории разширяват съществуващите в SNA понятия за разходи, капиталообразуване и наличност на капитала, като добавят към тях допълнителни данни във физически измерители, за да бъдат отразени разходите за околната среда и използването на природни ресурси в производството, или като ги изменят чрез отразяване на тези последици в стойностно изражение. В рамките на тази обща насока съществуващите няколко категории се различават значително по отношение на методологията и на екологичните проблеми, към които са насочени.
(13)
През 1994 г. Комисията представи своята първа стратегия за „зелени сметки“. Оттогава Комисията (Евростат) и държавите-членки разработиха и изпитаха методи за съставяне на сметки до степен, която понастоящем позволява на няколко държави-членки да предоставят редовно първите набори от икономически сметки за околната среда. Най-общоприетите от тях са сметките за физическите потоци на емисиите във въздуха (включително на парникови газове) и за потреблението на материали, както и сметките за разходите и данъците, свързани с опазването на околната среда, в стойностно изражение.
(14)
Една от целите за периода, обхванат от Статистическата програма на Общността за 2008-2012 г., е предприемането на инициативи за замяната на споразуменията със законодателство на Съюза в определени области, в които редовно се изготвя европейска статистика, която е достигнала достатъчна степен на зрялост.
(15)
Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (5) осигурява референтна рамка за европейските икономически сметки за околната среда. По-специално той съдържа изискването европейската статистика да е съобразена с принципите за професионална независимост, безпристрастност, обективност, надеждност, статистическа поверителност и разходна ефективност.
(16)
Тъй като различните набори от икономически сметки за околната среда са в процес на разработване и са достигнали различна степен на зрялост, следва да се възприеме модулна структура, която да гарантира съответна гъвкавост и, наред с другото, да позволява въвеждането на допълнителни модули.
(17)
Следва да се създаде програма от пилотни проучвания, за да се подобрят отчитането и качеството на данните, да се усъвършенстват методиките и да се подготви по-нататъшното развитие.
(18)
Въвеждането на допълнителни изисквания за отчитане следва да бъде предшествано от оценка на осъществимостта.
(19)
Комисията следва да има право да предоставя дерогации на държавите-членки по време на преходните периоди, когато се налагат значителни адаптации на техните национални статистически системи.
(20)
Съюзът следва да насърчава въвеждането на икономически сметки за околната среда в трети държави, по-специално в такива, които имат общи природни ресурси (основно водни) с държави-членки.
(21)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на обща рамка за събиране, съставяне, предаване и оценка на европейски икономически сметки за околната среда, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(22)
На Комисията следва да бъдат делегирани правомощията да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз с цел приспособяване на модулите към развитието на околната среда, икономиката и техниката, както и предоставяне на методологични насоки. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(23)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент и правилното функциониране на системата на европейските икономически сметки за околната среда, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (6).
(24)
Проведена бе консултация с Комитета на Европейската статистическа система,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава обща рамка за събирането, съставянето, предаването и оценката на европейските икономически сметки за околната среда с цел създаването на икономически сметки за околната среда като сателитни сметки към ESA 95, като се осигуряват методологията, общите стандарти, определенията, класификациите и правилата за отчитане, предназначени за използване при съставянето на икономическите сметки за околната среда.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„емисия във въздуха“ означава физическият поток от материали в газообразно състояние или прахови частици от националното стопанство (процеси на производство или потребление) в атмосферата (неразделна част от системата на околната среда);
2.
„данък, свързан с околната среда“ означава данък, при който данъчната основа е физична мерна единица (или заместител на физична единица) за нещо, което има доказано конкретно отрицателно въздействие върху околната среда, и който е посочен като данък в ESA 95;
3.
„сметки за материалните потоци в рамките на икономиката“ означава пълни съвкупности от данни за входящите материални потоци в националните икономики, промените в материалните запаси в икономиката и изходящите материални потоци към други икономики или към околната среда.
Член 3
Модули
1. Икономическите сметки за околната среда, които се съставят в пределите на посочената в член 1 рамка, се обособяват в следните модули:
а)
модул за сметки за емисиите във въздуха, както е посочено в приложение I;
б)
модул за данъци, свързани с околната среда, по икономически дейности, както е посочено в приложение II;
в)
модул за сметки за материалните потоци в рамките на икономиката, както е посочено в приложение III.
2. Всяко приложение съдържа следната информация:
а)
целите, за които се съставят сметките;
б)
обхватът на сметките;
в)
списъкът на характеристиките, за които се събират и предават данни;
г)
първата референтна година, честотата и сроковете на предаване във връзка със съставянето на сметките;
д)
отчетните таблици;
е)
максималната продължителност на посочените в член 8 преходни периоди, през които Комисията може да предоставя дерогации.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 9, когато това е необходимо, за да се вземе предвид развитието на околната среда, икономиката и техниката, с цел:
а)
предоставяне на методологично ръководство; както и
б)
актуализиране на посочените в параграф 1 приложения, що се отнася до информацията, посочена в параграф 2, букви в)-д).
При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия параграф Комисията следи за това, нейните делегирани актове да не налагат значителна допълнителна административна тежест на държавите-членки и единиците респонденти.
Член 4
Пилотни проучвания
1. Комисията съставя програма за пилотни проучвания, които да се извършват на доброволни начала от държавите-членки, с цел да се развие отчитането и да се подобри качеството на данните, да се установят дългосрочни периоди и да се разработи методология. Програмата следва да обхваща пилотни проучвания за тестване на осъществимостта на въвеждането на нови модули за икономически сметки за околната среда. При изготвянето на програмата Комисията гарантира, че на държавите-членки и единиците респонденти няма да бъдат налагани допълнителни административни или финансови тежести.
2. Резултатите от пилотните проучвания се оценяват и публикуват от Комисията, като се отчитат предимствата от наличието на данните спрямо разходите за тяхното събиране и административната тежест за респондентите. Тези резултати се вземат предвид в предложенията за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, които Комисията може да включи в своя доклад по член 10.
Член 5
Събиране на данни
1. В съответствие с приложенията към настоящия регламент държавите-членки събират необходимите данни за наблюдение на характеристиките, посочени в член 3, параграф 2, буква в).
2. Държавите-членки събират необходимите данни, като съчетават различните посочени по-долу източници и като прилагат принципа за административно опростяване:
а)
изследвания;
б)
процедури за статистическа оценка, когато някои от характеристиките не са били наблюдавани във всички единици;
в)
административни източници.
3. Държавите-членки уведомяват Комисията и предоставят подробни данни относно използваните методи и източници.
Член 6
Предаване на данни на Комисията (Евростат)
1. Държавите-членки предават на Комисията (Евростат) данните, определени в приложенията, включително поверителните данни, в посочените в приложенията срокове.
2. Данните се предават в подходящ технически формат, който се установява от Комисията посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
Член 7
Оценка на качеството
1. За целите на настоящия регламент към подлежащите на предаване данни се прилагат критериите за качество, установени в член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
2. Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) доклад относно качеството на предадените данни.
3. Във връзка с прилагането на посочените в параграф 1 критерии за качество по отношение на данните по настоящия регламент Комисията приема актове за изпълнение за определяне на условията, структурата и периодичността на докладите за качество. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
4. Комисията (Евростат) подлага на оценка качеството на предаваните данни и в едномесечен срок от получаването на данните може да поиска от съответната държава-членка да представи допълнителна информация по отношение на данните или преразгледани набори данни, в зависимост от случая.
Член 8
Дерогации
1. По време на посочените в приложенията преходни периоди Комисията може да приема актове за изпълнение с цел предоставяне на държавите-членки на дерогации, когато са необходими значителни адаптации на националните статистически системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
2. За получаването на дерогация съгласно параграф 1 заинтересованите държави-членки трябва да представят пред Комисията надлежно обосновано искане до 12 ноември 2011 г.
Член 9
Упражняване на делегирани правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от 5 години от 11 август 2011 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се подновява мълчаливо за срокове с еднаква продължителност освен ако Европейският парламент или Съветът не възрази срещу подобно подновяване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията го нотифицира едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът е представил възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Доклади и преразглеждане
До 31 декември 2013 г. и на всеки три години след това Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. В доклада се съдържа по-конкретно оценка на качеството на предадените данни, методите за събиране на данните, административната тежест за държавите-членки и единиците респонденти, както и осъществимостта и ефективността на тези статистики.
По целесъобразност и като се вземат предвид резултатите, посочени в член 4, параграф 2, докладът се придружава от предложения:
-
за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, като разходи и приходи по опазване на околната среда (EPER)/сметки за разходи, свързани с опазването на околната среда (EPEA), сектор на екологичните стоки и услуги (EGSS), енергийни сметки, трансфери (субсидии), свързани с околната среда, сметки за разходите по използване и управление на ресурсите (RUMEA), сметки за водата (качествени и количествени), сметки за отпадъците, сметки за горското стопанство, сметки за екосистемните услуги, сметки за материалните запаси в рамките на икономиката (EW-MSA) и измерване на неизползваните изкопни земни материали (включително пръст);
-
предназначени допълнително да повишат качеството на данните и методите за събирането им, като с това се подобрят обхватът и съпоставимостта на данните и се намали административната тежест за предприятията и администрацията.
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета на Европейската статистическа система, създаден с Регламент (ЕО) № 223/2009. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 6 юли 2011 година.
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 691/2011
zo 6. júla 2011
o európskych environmentálnych ekonomických účtoch
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
V článku 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii sa okrem iného ustanovuje, že Únia „sa usiluje o trvalo udržateľný rozvoj Európy založený na vyváženom hospodárskom raste a cenovej stabilite, o sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj o vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality“.
(2)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva (2), potvrdilo, že spoľahlivé informácie o stave životného prostredia a o základných trendoch, tlakoch a faktoroch zmeny životného prostredia sú nevyhnutné na tvorbu a realizáciu účinnej politiky a na všeobecnejšej úrovni aj na posilnenie postavenia občanov. Mali by sa vyvíjať nástroje zamerané na zvýšenie verejného povedomia o vplyvoch hospodárskej činnosti na životné prostredie.
(3)
Pre trvalo udržateľný rozvoj Únie bude v budúcnosti rozhodujúci vedecky podložený prístup k meraniu nedostatku zdrojov.
(4)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1578/2007/ES z 11. decembra 2007 o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2008 až 2012 (3) odkazuje jasne na potrebu vysokokvalitnej štatistiky a účtov v oblasti životného prostredia. Okrem toho v rámci hlavných iniciatív na roky 2008 až 2012 sa uvádza, že v prípade potreby by sa mali vypracovať právne základy pre hlavné oblasti zberu environmentálnych údajov, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahujú právne akty.
(5)
Vo svojom oznámení z 20. augusta 2009 s názvom Viac ako HDP - Meradlo pokroku v meniacom sa svete Komisia uznala potrebu doplniť existujúce ukazovatele o údaje, ktoré zahŕňajú environmentálne a sociálne aspekty, aby bolo možné tvoriť jednotnejšiu a komplexnejšiu politiku. Environmentálne ekonomické účty poskytujú v tomto smere prostriedok na monitorovanie tlakov, ktoré vyvíja hospodárstvo na životné prostredie, a na preskúmanie toho, ako by sa tieto tlaky mohli zmierniť. Environmentálne ekonomické účty znázorňujú vzájomné pôsobenie medzi hospodárskymi faktormi, faktormi týkajúcimi sa domácností a environmentálnymi faktormi a následne poskytujú viac informácií ako samotné národné účty. Sú významným zdrojom údajov pre rozhodnutia v oblasti životného prostredia a Komisia by ich mala využívať pri vypracúvaní hodnotení vplyvu. Vytvorenie rámca pre údaje, ktorý popri hospodárskych otázkach dôsledne zahŕňa aj environmentálne otázky, je ešte dôležitejšie z hľadiska zásad trvalo udržateľného rozvoja a úsilia o dosiahnutie hospodárstva vyznačujúceho sa efektívnym využívaním zdrojov a nízkou mierou znečistenia, ako sa uvádza v stratégii Európa 2020 a v rôznych významných iniciatívach.
(6)
Európsky systém účtov (ESÚ) ustanovený nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (4) (ďalej len „ESÚ 95“) v súlade so systémom národných účtov (SNÚ), ktorý prijala Štatistická komisia Organizácie Spojených národov vo februári 1993, je hlavným nástrojom hospodárskej štatistiky Únie, ako aj mnohých hospodárskych ukazovateľov (vrátane HDP). Rámec ESÚ sa môže využívať na analýzu a hodnotenie rôznych aspektov hospodárstva (napríklad jeho štruktúry, osobitných častí, vývoja v čase), hoci v prípade potreby určitých osobitných údajov, napr. analýzy vzájomného pôsobenia medzi životným prostredím a hospodárstvom, je najlepším riešením vypracovanie samostatných satelitných účtov.
(7)
Európska rada vo svojich záveroch z júna 2006 vyzvala Úniu a jej členské štáty, aby rozšírili národné účty o kľúčové aspekty trvalo udržateľného rozvoja. Národné účty by sa preto mali doplniť o integrované environmentálne ekonomické účty, ktoré poskytujú plne konzistentné údaje.
(8)
Je veľmi dôležité, aby sa hneď, ako bude systém plne funkčný, európske environmentálne ekonomické účty aktívne a správne používali vo všetkých členských štátoch a pri tvorbe všetkých príslušných politík Únie ako kľúčový vstup na hodnotenia vplyvu, akčné plány, legislatívne návrhy a ostatné významné výsledky politického procesu.
(9)
Aktuálnejšie údaje možno získavať aj pomocou krátkodobých predpovedí (tzv. „now-casting“), pri ktorých sa na stanovenie spoľahlivých odhadov používajú štatistické techniky podobné tým, ktoré sa používajú pri dlhodobejších predpovediach.
(10)
Satelitné účty umožňujú flexibilne rozšíriť analytickú kapacitu národných účtov vo vybraných oblastiach spoločenského záujmu, ako sú tlaky na životné prostredie vyplývajúce z ľudskej činnosti, bez preťaženia alebo narušenia centrálneho systému. Satelitné účty by sa mali pravidelne a v zrozumiteľnej forme sprístupňovať verejnosti.
(11)
Systém integrovaných environmentálnych ekonomických účtov (System of Integrated Environmental Economic Accounts - SEEA), ktorý Organizácia Spojených národov, Európska komisia, Medzinárodný menový fond, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Svetová banka spoločne vytvorili, je satelitným systémom SNÚ. Spája ekonomické a environmentálne informácie do spoločného rámca na meranie prínosu životného prostredia pre hospodárstvo a vplyvu hospodárstva na životné prostredie. Tvorcom politiky poskytuje ukazovatele a opisnú štatistiku na monitorovanie týchto interakcií, ako aj databázu na strategické plánovanie a analýzu politiky, aby mohli určiť udržateľnejšie cesty rozvoja.
(12)
V SEEA sa podľa možností zlučujú a spájajú rôzne kategórie environmentálnych ekonomických účtov. Všetky tieto kategórie vo všeobecnosti rozširujú existujúce koncepty nákladov, tvorby kapitálu a objem kapitálu týkajúce sa SNÚ ich doplnením o ďalšie údaje vo fyzickej forme, s cieľom zahrnúť environmentálne náklady a využívanie prírodného bohatstva vo výrobe, alebo ich zmenou prostredníctvom zohľadnenia týchto účinkov v peňažnej forme. V rámci tejto všeobecnej orientácie sa viacero existujúcich kategórií značne líši z hľadiska metodiky a riešených environmentálnych problémov.
(13)
Komisia predstavila svoju prvú stratégiu „zelených účtov“ v roku 1994. Odvtedy Komisia (Eurostat) a členské štáty vypracovali a otestovali metódy účtovania do takej miery, že v súčasnosti viacero členských štátov pravidelne predkladá prvé súbory environmentálnych ekonomických účtov. Najbežnejšími účtami sú účty fyzických tokov emisií do ovzdušia (vrátane skleníkových plynov) a účty fyzických tokov materiálovej spotreby a peňažné účty súvisiace s výdavkami určenými na ochranu životného prostredia a s daňami súvisiacimi so životným prostredím.
(14)
Jedným z cieľov obdobia, na ktoré sa vzťahuje štatistický program Spoločenstva na roky 2008 až 2012, je uskutočniť iniciatívy zamerané na to, aby sa v určitých oblastiach, v ktorých sa pravidelne vypracúvajú európske štatistiky a ktoré dosiahli dostatočnú zrelosť, nahradili dohody právnymi predpismi Únie.
(15)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (5) stanovuje referenčný rámec európskych environmentálnych ekonomických účtov. Vyžaduje sa v ňom najmä, aby európske štatistiky boli v súlade so zásadami odbornej nezávislosti, nestrannosti, objektívnosti, spoľahlivosti, štatistickej dôvernosti a nákladovej efektívnosti.
(16)
Keďže sa vypracúvajú rôzne súbory environmentálnych ekonomických účtov, ktoré sú v rôznych štádiách zrelosti, mala by sa prijať modulová štruktúra, ktorá poskytne primeranú flexibilitu a umožní okrem iného zavádzať ďalšie moduly.
(17)
Mal by sa vytvoriť program pilotných štúdií na zlepšenie vykazovania a kvality údajov, zlepšenie metodík a na prípravu na ďalší vývoj.
(18)
Pred zavedením ďalších požiadaviek na vykazovanie by sa mala posúdiť ich uskutočniteľnosť.
(19)
Komisia by mala byť oprávnená udeľovať členským štátom počas prechodných období výnimky, ak sú potrebné významné úpravy ich národných štatistických systémov.
(20)
Únia by mala podnecovať zavádzanie environmentálnych ekonomických účtov v tretích krajinách, najmä v tých, ktoré majú s členskými štátmi spoločné environmentálne zdroje (najmä vodu).
(21)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to ustanovenie spoločného rámca na zber, zostavovanie, zasielanie a vyhodnocovanie európskych environmentálnych ekonomických účtov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(22)
S cieľom prispôsobiť moduly environmentálnemu, hospodárskemu a technickému rozvoju, ako aj poskytnúť metodické usmernenie, mala by sa Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(23)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (6).
(24)
Uskutočnili sa konzultácie s Výborom pre Európsky štatistický systém,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ustanovuje spoločný rámec na zber, zostavovanie, zasielanie a vyhodnocovanie európskych environmentálnych ekonomických účtov na účely vytvorenia environmentálnych ekonomických účtov ako satelitných účtov k ESÚ 95 prostredníctvom stanovenia metodiky, spoločných noriem, vymedzenia pojmov, klasifikácií a účtovných pravidiel, ktoré sa majú použiť na zostavovanie environmentálnych ekonomických účtov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„emisia do ovzdušia“ je fyzický tok plynných alebo tuhých materiálov z národného hospodárstva (výrobné alebo spotrebné procesy) do atmosféry (súčasť environmentálneho systému);
2.
„daň súvisiaca so životným prostredím“ je daň, ktorej základom je fyzická jednotka (alebo náhrada fyzickej jednotky) niečoho, čo má preukázaný osobitný negatívny vplyv na životné prostredie, a je označená za daň v ESÚ 95;
3.
„účty materiálových tokov v rámci celého hospodárstva (economy-wide material flow accounts - EW-MFA)“ sú jednotné súhrny materiálových vstupov do národných hospodárstiev, zmien materiálových zásob v rámci hospodárstva a materiálových výstupov do iných hospodárstiev alebo do životného prostredia.
Článok 3
Moduly
1. Environmentálne ekonomické účty, ktoré sa majú zostavovať v rámci spoločného rámca uvedeného v článku 1, sa zoskupujú do týchto modulov:
a)
modul na účty emisií do ovzdušia stanovený v prílohe I;
b)
modul na dane súvisiace so životným prostredím podľa hospodárskej činnosti stanovený v prílohe II;
c)
modul na účty materiálových tokov v rámci celého hospodárstva stanovený v prílohe III.
2. Každá príloha obsahuje tieto informácie:
a)
ciele, na ktoré sa majú účty zostavovať;
b)
pokrytie účtami;
c)
zoznam charakteristík, o ktorých sa majú zostavovať a zasielať údaje;
d)
prvý referenčný rok, periodicita a lehoty zasielania na zostavovanie účtov;
e)
vykazovacie tabuľky;
f)
maximálna dĺžka prechodných období uvedených v článku 8, počas ktorých môže Komisia udeliť výnimky.
3. Ak je to potrebné na zohľadnenie environmentálneho, hospodárskeho a technického rozvoja, Komisia bude splnomocnená na prijímanie delegovaných aktov v súlade s článkom 9 s cieľom:
a)
poskytnúť metodické usmernenie a
b)
aktualizovať prílohy uvedené v odseku 1, pokiaľ ide o informácie uvedené v odseku 2 písm. c) až e).
Komisia pri vykonávaní svojich právomoci podľa tohto odseku zabezpečí, aby jej delegované akty výrazne dodatočne nezvýšili administratívne zaťaženie členských štátov a respondentov.
Článok 4
Pilotné štúdie
1. Komisia vypracuje program pilotných štúdií, ktoré na dobrovoľnej báze vykonajú členské štáty s cieľom zlepšiť vykazovanie a kvalitu údajov, zaviesť dlhé časové rady a rozvinúť metodiku. Tento program bude obsahovať pilotné štúdie na testovanie toho, či je možné zaviesť nové moduly environmentálnych ekonomických účtov. Pri vypracúvaní programu Komisia zabezpečí, aby sa nezvýšilo administratívne ani finančné zaťaženie členských štátov a respondentov.
2. Komisia zhodnotí a uverejní zistenia pilotných štúdií, pričom zohľadní prínosy dostupnosti údajov vo vzťahu k nákladom na zber a administratívnemu zaťaženiu respondentov. Tieto zistenia sa zohľadnia v návrhoch na zavedenie nových modulov environmentálnych ekonomických účtov, ktoré môže Komisia začleniť do správy uvedenej v článku 10.
Článok 5
Zber údajov
1. V súlade s prílohami k tomuto nariadeniu zbierajú členské štáty údaje potrebné na sledovanie charakteristík uvedených v článku 3 ods. 2 písm. c).
2. Členské štáty pri zbere potrebných údajov využívajú kombináciu nižšie uvedených rôznych zdrojov a uplatňujú zásadu administratívneho zjednodušenia:
a)
prieskumy;
b)
postupy štatistických odhadov v prípadoch, ak sa niektoré z charakteristík nesledovali pre všetky jednotky;
c)
administratívne zdroje.
3. Členské štáty informujú Komisiu a poskytujú podrobnosti o použitých metódach a zdrojoch.
Článok 6
Zasielanie údajov Komisii (Eurostatu)
1. Členské štáty zasielajú Komisii (Eurostatu) údaje uvedené v prílohách vrátane dôverných údajov, a to v lehotách stanovených v prílohách.
2. Údaje sa zasielajú vo vhodnom technickom formáte, ktorý stanoví Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.
Článok 7
Hodnotenie kvality
1. Na účely tohto nariadenia sa na údaje, ktoré sa majú zasielať, vzťahujú kritériá kvality uvedené v článku 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 223/2009.
2. Členské štáty predkladajú Komisii (Eurostatu) správu o kvalite zaslaných údajov.
3. V kontexte uplatňovania kritérií kvality uvedených v odseku 1 na údaje, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prijme Komisia vykonávacie akty s cieľom určiť formu, štruktúru a periodicitu správ o kvalite údajov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.
4. Kvalitu zaslaných údajov posudzuje Komisia (Eurostat), ktorá môže v lehote jedného mesiaca od doručenia údajov požiadať dotknutý členský štát, aby podľa potreby predložil ďalšie informácie o údajoch alebo revidovaný súbor údajov.
Článok 8
Výnimky
1. Komisia môže prijať vykonávacie akty s cieľom udeliť členským štátom výnimky počas prechodných období uvedených v prílohách, pokiaľ národné štatistické systémy vyžadujú významné úpravy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2.
2. Na účely získania výnimky podľa odseku 1 predloží dotknutý členský štát do 12. novembra 2011 Komisii odôvodnenú žiadosť.
Článok 9
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 11. augusta 2011. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 10
Podávanie správ a preskúmanie
Komisia predloží do 31. decembra 2013 a potom každé tri roky Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto nariadenia. V tejto správe sa hodnotí najmä kvalita zaslaných údajov, metódy zberu údajov, administratívne zaťaženie členských štátov a respondentov, ako aj uskutočniteľnosť a účinnosť týchto štatistík.
K správe sa v prípade potreby a so zreteľom na zistenia uvedené v článku 4 ods. 2 pripoja návrhy:
-
na zavedenie nových modulov environmentálnych ekonomických účtov, ako sú výdavky a príjmy súvisiace s ochranou životného prostredia (EPER)/účty výdavkov na ochranu životného prostredia (EPEA), odvetvie environmentálnych tovarov a služieb (EGSS), energetické účty, transfery súvisiace so životným prostredím (dotácie), výdavkové účty týkajúce sa využívania zdrojov a výdavkov na správu a riadenie (RUMEA), účty týkajúce sa vôd (kvalitatívne a kvantitatívne), účty týkajúce sa odpadov, účty týkajúce sa lesov, účty týkajúce sa ekosystémových služieb, účty týkajúce sa materiálových zásob v rámci celého hospodárstva (EW-MSA) a meranie nevyužitých ťažených zemných materiálov (vrátane pôdy),
-
zamerané na ďalšie zlepšovanie kvality údajov a metód zberu údajov, čím sa zlepší pokrytie a porovnateľnosť údajov a zníži sa administratívne zaťaženie podnikov a verejnej správy.
Článok 11
Výbor
1. Komisii pomáha Výbor pre Európsky štatistický systém ustanovený nariadením (ES) č. 223/2009. Uvedený výbor sa považuje za výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 12
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 6. júla 2011