РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
относно схемите за държавна помощ, приведени в действие от Гърция в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос (преструктуриране на дълг)
(№ C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) и C 50/05 (ex NN 20/05)
(нотифицирано под номер C(2011) 7252)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/307/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, алинея първа от Договора (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След като получи информация, че през 1993 г. и следващите години, в контекста на операция по предоговаряне на дълга, е отпусната помощ на предприятия в департаментите Кастория и Евбея, с писмо от 27 май 2003 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в рамките на четири седмици текста на правното основание за тази операция заедно с всякаква друга информация, необходима за проучването, предвидено в членове 87 и 88 от Договора за ЕО (3).
(2)
С писмо от 10 юли 2003 г. с входящ номер от 17 юли 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията писмо от гръцките органи с искане за едномесечно удължаване на срока, посочен в съображение 1.
(3)
С писмо от 4 август 2003 г. с входящ номер от 6 август 2003 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 27 май 2003 г.
(4)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 153/03.
(5)
С писмо от 21 юни 2004 г. (4) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО (С 23/2004) (наричана по-долу „откриване на първата процедура“).
(6)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(7)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(8)
С писмо от 13 юли 2004 г. с входящ номер от 19 юли 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на първата процедура.
(9)
С факс от 6 август 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(10)
С писмо от 9 август 2004 г. с входящ номер от 10 август 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на първата процедура.
(11)
По време на проучването на информацията, предоставена от гръцките органи в писмото им от 4 август 2003 г. бе установено, че освен департаментите Кастория и Евбея въпросната помощ засяга и департаментите Флорина и Килкис. Следователно с факс от 22 април 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по посочените схеми за помощ.
(12)
С писмо от 26 май 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска едномесечно удължаване на срока, отпуснат на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(13)
С факс от 7 юни 2004 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(14)
С писмо от 1 юли 2004 г. с входящ номер от същия ден Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с факс от 22 април 2004 г.
(15)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 70/04.
(16)
С писмо от 9 юни 2005 г. (7) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на мерките за помощ, предоставени в департаментите Флорина и Килкис (С 20/2005) (наричано по-долу „откриване на втората процедура“).
(17)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросната помощ.
(18)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(19)
С писмо от 24 юни 2005 г. с входящ номер от 28 юни 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска двумесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им във връзка с откриването на втората процедура.
(20)
С факс от 13 юли 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(21)
С писмо от 18 август 2005 г. с входящ номер от 24 август 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на втората процедура.
(22)
По време на проучването на информацията, представена от гръцките органи с писмо от 1 юли 2004 г., бе установено, че помощта е отпусната и в департаменти, различни от засегнатите от откриването на първите две процедури. Следователно с факс от 12 ноември 2004 г. Комисията поиска от гръцките органи допълнителна информация по тези мерки за помощ.
(23)
С писмо от 13 декември 2004 г. с входящ номер от 15 декември 2004 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Европейската комисия едномесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на посочената по-горе допълнителна информация.
(24)
С факс от 6 януари 2005 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(25)
С писмо от 27 януари 2005 г. с входящ номер от 1 февруари 2005 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията информацията, поискана с писмото от 12 ноември 2004 г.
(26)
След проучване на информацията бе установено, че помощта е отпусната без одобрение от страна на Комисията. Следователно Комисията взе решение да образува преписка за помощ, за която не е постъпило уведомление, под номер NN 20/05.
(27)
С писмо от 22 декември 2005 г. (10) Комисията уведоми Гърция, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта, отпусната в департаментите Родопи, Евбея, Ксанти и Додеканезите и островите Лесбос, Самос и Хиос (С 50/05) (наричано по-долу „откриване на третата процедура“).
(28)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. (11) Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на въпросната помощ.
(29)
Комисията не получи мнения от заинтересовани трети страни.
(30)
С писмо от 23 януари 2006 г. с входящ номер от 25 януари 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска тримесечно удължаване на срока, даден на гръцките органи за предоставяне на отговора им по отношение на откриването на третата процедура.
(31)
С факс от 3 февруари 2006 г. Комисията предостави поисканото удължаване.
(32)
С писмо от 10 май 2006 г. с входящ номер от 11 май 2006 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати на Комисията отговора на гръцките органи по отношение на откриването на третата процедура.
(33)
След повторно проучване на всички представени правни основания, с факс от 12 януари 2011 г. Комисията поиска от гръцките органи да представят в срок от един месец допълнителни разяснения относно въпросната помощ.
(34)
С електронни съобщения от 7 февруари 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз поиска от Комисията да удължи посочения по-горе краен срок с още 40 работни дни.
(35)
С факс от 17 февруари 2011 г. Комисията предостави удължаване с 20 работни дни.
(36)
С електронни съобщения от 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз препрати посочените по-горе разяснения на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(37)
Министерско решение № 69836/В1461 от 30 септември 1993 г. предвижда преобразуването на общия дълг, бил той изискуем или не, към 30 юни 1993 г., възникнал в резултат на заеми от всякакъв вид (за оборотен капитал и дълготрайни активи) в драхми или чуждестранна валута, отпуснати на промишлени и занаятчийски предприятия, установени и извършващи дейност, независимо от местонахождението на седалището им по регистрация, в департаментите Кастория и Евбея, както и в резултат на банкови гаранции в драхми или чуждестранна валута, издадени от името на въпросните предприятия, в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихви) или на равни шестмесечни вноски за главницата (проста амортизация) с лихва, изчислявана на шестмесечие при лихвения процент, приложим за преструктурирането към момента (лихвеният процент, приложим по отношение на новия заем, е процентът, приложим за 12-месечните съкровищни бонове от последната емисия, издадена преди началото на всеки период за изчисляване на лихвата по заема, увеличен с два процентни пункта, с лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по време на първите пет години, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75. (12)
(38)
Като друга възможност споменатите по-горе предприятия могат да получават в продължение на пет години лихвена субсидия в размер на десет процентни пункта по неизплатените си към 30 юни 1993 г. дългове в драхми или чуждестранна валута, свързани с инвестиции в оборотен капитал или дълготрайни активи.
(39)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(40)
Министерски решения № 2035824/5887 от 1 юни 1994 г., 2045909/7431/0025 от 26 август 1994 г., 2071670/11297 от 9 ноември 1994 г. и 72742/B1723 от 8 декември 1994 г. изменят гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, и обезпечават последните посредством държавна гаранция.
(41)
Министерско решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. предвижда същите мерки за помощ и условия като описаните в съображение 37. Предвижда и предоставянето на държавна гаранция за главницата и лихвата на преструктурирания дълг на промишлени и занаятчийски предприятия в департаментите Флорина и Килкис, както и покриване от страна на държавата на лихвите за забавяне, платими към 31 декември 1992 г. по заеми, отпуснати за оборотен или инвестиционен капитал на тези фирми, в рамките на бюджетните ограничения съгласно Закон № 128/75.
(42)
Решение № 66336/B1398 от 14 септември 1993 г. бе изменено от Решение № 30755/B1199 от 21 юли 1994 г., Решение № 60029/B1541 от 23 септември 1994 г., Решение № 72742/B1723 от 8 декември 1994 г., Решение № 236/B22 от 4 януари 1995 г., Решение № 8014/B285 от 28 февруари 1995 г., Решение № 44678/B1145 от 3 юли 1995 г., Решение № 44446/B1613 от 24 декември 1996 г., Решение № 40410/B1678 от 9 декември 1997 г., Решение № 10995/B546 от 24 март 1999 г., Решение № 12169/B736 от 22 март 2000 г. и Решение № 35913/B2043 от 24 октомври 2000 г. Тези различни решения изменят срока на заемите, гратисните периоди и лихвените субсидии, свързани с новите заеми, като също удължават срока, след който неизплатените вноски стават платими.
(43)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(44)
Министерско решение № 1648/В.22/13.1.1994 г. предвижда, както следва:
а)
за нови заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, лихвена субсидия в размер на 10 (десет) процентни пункта, която се покрива от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, и възлиза на не повече от 20 % от оборота на предприятието за предходната година или не повече от 50 % от поръчките за текущата година по отношение на лихвата, начислена от 1 април 1993 г. до 31 март 1996 г., с държавна гаранция до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
б)
общите задължения, било то изискуеми или не, към 31 декември 1993 г., възникнали в резултат на заеми за оборотен капитал и дългосрочни активи, отпуснати на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества в Тракийския регион, ще бъдат преобразувани в нов заем със срок на погасяване десет години, платим на равни шестмесечни вноски (главница плюс лихва) от сметката, създадена съгласно Закон № 128/75, с държавна гаранция;
в)
включване в преструктурирания дълг на лихви за забавяне, изискуеми към 31 декември 1992 г. по заемите за дългосрочни активи или оборотен капитал.
(45)
Предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктурирането (което означава, че в известна степен са били в затруднено положение); този критерий подлежи на проверка от страна на банките.
(46)
В Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 г. бяха внесени редица изменения посредством следните министерски решения: № 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 и 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Всички тези текстове изменят технически параметри, като например лихвени субсидии, гратисни периоди, срок на заемите и продължителност на периодите, след които неизплатените вноски стават дължими.
(47)
С Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 се предоставя държавна гаранция за заеми за оборотен капитал, отпуснати след 1 април 1993 г. на промишлени, занаятчийски и миннодобивни предприятия, промишлени животновъдни предприятия, хотели и корабни дружества, установени, независимо от местонахождението на техните седалища по регистрация, в департаментите Ксанти, Родопи и Еврос, до обща сума в размер на 100 000 000 GRD (293 470 EUR) на предприятие, както и за дългове (капитал и лихви), възникнали от преструктурирането на неизплатени към 31 декември 1993 г. дългове в резултат на стари заеми, отпуснати съгласно разпоредбите на Съвместно решение № 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
В Решение № 2003341/683/0025/17.2.94 бяха внесени редица изменения посредством следните решения: № 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 и 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Всички тези текстове предоставят държавна гаранция в случай на прилагане на мерките, предвидени от различните решения, изменящи Министерско решение № 1648/B.22/13.1.1994 (вж. съображение 46).
(49)
От решенията в горепосочения списък, Министерско решение № 2/82257/0025/18.12.2000 предвижда, че за да бъдат приложими неговите разпоредби, предприятията трябва да бъдат жизнеспособни сами по себе си (а не след преструктуриране, какъвто е случаят по отношение на другите министерски решения, посочени в настоящото решение), което предполага липса на затруднено положение.
(50)
Министерско решение № 2041901/16.5.1989 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Еврос, Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите.
(51)
Министерско решение № 2078809/10.10.89 предвижда лихвена субсидия в размер на три процентни пункта, която се покрива от общата сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, върху неизплатените суми, дължими по заемите за оборотен капитал, отпуснати на или след 1 април 1989 г. на търговски и занаятчийски предприятия, чиито седалища по регистрация се намират в департаментите Родопи, Ксанти и Самос.
(52)
Министерски решения № 9034/B.289/10.2.2003 и 37497/B.1232/2.6.2003 допълват разпоредбите на решенията, посочени в съображения 50 и 51, като уточняват обхвата и някои технически параметри, свързани с предвидените лихвени субсидии.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(53)
По отношение на въпросните схеми за помощ Комисията изразява съмнения не само относно липсата на държавна помощ, а и относно съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, която според Комисията действително е налице.
а) Обосновка на откриването на първата процедура
(54)
Първата процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че не е представено уведомление за министерските решения, които представляват правно основание за мерките за помощ, тъй като са счели, че помощта, която привеждат в действие, не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО; те също заявиха, че макар и да не са запознати с точния брой на получателите, сумите на въпросните мерки за помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“;
б)
тъй като правилото „de minimis“ не се е прилагало в селскостопанския сектор към момента на прилагане на мерките за помощ и решенията, които представляват правно основание на въпросните мерки за помощ, са били насочени към предприятията, изправени пред проблеми с ликвидността, Комисията счете, че помощта следва да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от гореспоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
и по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от влизането в сила на първото от горепосочените решения;
б) Обосновка на откриването на втората процедура
(55)
Втората процедура бе открита поради следните причини:
а)
при искане да предоставят обяснение във връзка с въпросната помощ гръцките органи заявиха, че макар и да не им е известен точният брой на получателите, сумите на въпросната помощ вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на Министерско решение № 66336/B.1398 и измененията към него, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (17), който въвежда правилото „de minimis“ в земеделския сектор;
б)
като се има предвид, че тези решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения, т.е. от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
отново по отношение на селскостопанския сектор наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
г)
в промишления и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не бяха запознати с броя на получателите в рамките на мерките, въведени чрез тези министерски решения, и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, които са били приложими от 21 септември 1993 г.; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
по отношение на тези сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, приложими по отношение на държавната помощ под формата на гаранции от 21 септември 1993 г.;
в) Обосновка на откриването на третата процедура
(56)
Третата процедура бе открита поради следните причини:
а)
както при откриване на първата и втората процедура, гръцките органи посочиха в представената от тях информация, че въпросните суми вероятно попадат в обхвата на правилото „de minimis“; въпреки това, съвсем отделно от факта, че до 1 януари 2005 г. правилото „de minimis“ не се е прилагало по отношение на селскостопанския сектор, Комисията не разполагаше с данни, които биха ѝ позволили да установи до каква степен сумите, получени от селскостопанските предприятия по силата на решенията, представляващи правно основание на въпросната схема за помощ, са могли да попадат в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1860/2004;
б)
като се има предвид, че тези министерски решения са били насочени към предприятия в затруднение, помощта трябваше да бъде анализирана с оглед на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се определи до каква степен са спазени тези правила;
в)
в промишления, хотелиерския и занаятчийския сектор правилото „de minimis“ безспорно е било приложимо, но тъй като гръцките органи не посочиха броя на получателите на помощта и тъй като праговете на помощта „de minimis“ се изчисляват за тригодишен период, а не за еднократна мярка, бе невъзможно да се прецени дали предвидената във въпросните решения помощ може действително да попада в обхвата на правилото „de minimis“; в този контекст мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на правилата за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими от влизането в сила на първото от упоменатите решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
г)
във въгледобивния и корабния сектор правилото „de minimis“ се е прилагало едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощта de minimis (18); поради причините, представени в буква в) обаче, мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани също и въз основа на различните правила, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение от влизането в сила на първото от горните решения; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
д)
в сектора на морския транспорт правилото „de minimis“ не е било приложимо; следователно мерките за помощ трябваше да бъдат анализирани въз основа на правилата, прилагани от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение; наличната информация обаче не позволи да се установи до каква степен са спазени тези правила;
е)
в никой от горните сектори наличната информация не позволи да се определи дали държавната гаранция е предоставена в съответствие с различните правила, които са се прилагали от влизането в сила на първото от горните решения по отношение на държавната помощ под формата на гаранции;
ж)
Решение № 2041901/16.5.1989 и решенията, посочени в съображения 51 и 52 по-горе, предвиждат помощ в департаменти, различни от Родопи, Еврос и Ксанти, и не бе възможно да се установи дали системата на помощ, която са въвели, разширява системата, прилагана в горепосочените три департамента, или е отделна система; във всеки случай въз основа на наличната информация не бе възможно да се установи дали са спазени правилата за държавна помощ (правилата относно регионалната помощ или правилото „de minimis“);
з)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали разширение на системата за помощ, приложима в департаментите Родопи, Ксанти и Еврос, не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение;
и)
ако министерските решения, посочени в буква ж), са представлявали независима система за помощ, бе необходимо - тъй като в разпоредбите им липсваха подробности в това отношение - да се проучи съвместимостта на прилагането на системата по отношение на стабилни предприятия и по отношение на предприятия в затруднение; при анализа бяха изведени следните заключения:
-
за предприятията в затруднения не бе възможно да се определи дали планираните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на правилото „de minimis“ или да бъдат счетени за съвместими с разпоредбите, уреждащи отпускането на помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение,
-
за стабилните предприятия бе невъзможно да се определи дали оборотният капитал, осигурен чрез заем, заедно с предоставената лихвена субсидия, е послужил за финансиране на допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза за регионална помощ.
IV. МНЕНИЕ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
а) Мнение на гръцките органи относно откриването на първата процедура
(57)
С писмо от 9 август 2004 г. гръцките органи декларираха следното:
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи;
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
предоставянето на държавната гаранция не може да се приеме за помощ, тъй като използването ѝ зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
г)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи от средните проценти в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки лихвените субсидии; следователно не е налице нарушаване на конкуренцията, още повече, че е имало изискване предприятията получатели да бъдат жизнеспособни; освен това лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка, отделна от държавния бюджет;
д)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
е)
Министерско решение № 72742/B1723 (вж. съображение 42 по-горе) не води до допълнителни разходи във връзка с тези, наложени от първоначалното решение, което представлява основание за въпросната схема;
ж)
освобождаването на обезпеченията посредством Министерско решение № 2071670/11297 не може да се приеме за мярка за помощ по отношение на предприятията, тъй като първите са съобразени с нивото на преструктурираните заеми; освен това гаранцията от гръцката държава не покрива всички видове разходи, наложени върху заемополучателите от банките;
з)
Министерско решение № 69836/B1451 и измененията му засягат най-общо преработващите предприятия и не посочват конкретно преработващите предприятия в селскостопанския сектор, които попадат в приложното поле на Регламент (ЕИО) № 866/90 на Съвета от 29 март 1990 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (19), Регламент (ЕО) № 951/97 на Съвета от 20 май 1997 г. относно подобряването на условията за преработка и за пускане в продажба на селскостопанските продукти (20) и Регламент (ЕО) № 1257/99 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) (21); тези регламенти са прилагани посредством реализирането на оперативни програми по втората и третата рамка за подпомагане от Общността; предприятията, които са направили инвестиции и са получили помощ за тази цел от Министерство на развитието на селските райони и храните, не са отговаряли на условията за преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено; правилото „de minimis“ също не се e прилагало, тъй като за получаване на субсидия операторите е трябвало да са извършили дейност и да са покрили разходите;
и)
позоваването на правилото „de minimis“ служи единствено, за да илюстрира факта, че повечето от предоставените мерки за помощ са били под прага за „de minimis“, без да се посочва конкретно селскостопанският сектор;
й)
критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ не се е отразил върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, изготвена от кредитната институция, тъй като допустимостта за преструктуриране се определя непосредствено след проучването на жизнеспособността;
к)
преструктурирането засяга стари заеми и не представлява финансиране за нови инвестиции;
л)
по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктуриране, по-голямата част от мерките за помощ представляват малки суми, областите, за които тези мерки са предназначени (Кастория и Евбея), са необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО на Съвета от 28 април 1975 г. относно земеделието в планински и полупланински райони, както и в някои необлагодетелствани райони (22), като държавата като цяло попада в обхвата на цел 1;
м)
лихвеният процент, приложен по отношение на новите заеми, е същият като този при последната емисия гръцки съкровищни бонове; лихвената субсидия не засяга целия срок на преструктурирания заем, а само първите критични години; разликата между процентите не е много голяма (1 до 2 пункта);
н)
схемата е съществувала между 30 юни 1993 г. и 30 юни 2003 г.
б) Мнение на гръцките органи относно откриването на втората процедура
(58)
С писмо от 18 август 2005 г. гръцките органи изложиха следните аргументи, повечето от които вече са били представени в техния отговор относно откриването на първата процедура (вж. предходното съображение):
а)
консолидирането на заемите е административен инструмент, който не води до високи разходи за публичните органи (тук органите добавят, че целта на този инструмент не е избирателно предоставяне на помощ);
б)
изчисляването на лихвата на шестмесечие вече е подкрепено от съдебната практика на националния Върховен съд, който се е произнесъл, че тримесечното изчисление е незаконно, представлява злоупотреба и допринася за налагане на извънредна тежест за длъжниците;
в)
по време на референтния период лихвените проценти в Гърция са били много по-високи, отколкото в останалата част на Съюза и са останали такива въпреки приложените лихвени субсидии;
г)
предоставянето на държавната гаранция не може да се счете за помощ, тъй като, дори ако бъде използвана, тя зависи от особено строги мерки за главния длъжник;
д)
лихвата за забавяне и лихвените субсидии са били финансирани от нарочна сметка (сметка, създадена съгласно Закон № 128/75), отделна от държавния бюджет;
е)
като се има предвид запазването на дълга и на лихвата, предоставянето на гратисни периоди не може да бъде счетено за мярка за помощ - то представлява просто преструктуриране на погасяването във времето, което е обосновано въз основа на икономическата ситуация;
ж)
разпоредбите на Министерско решение № 66336/B.1398/1993 и измененията му предвиждат възможността за помощ за предприятия, установени в департаментите Флорина и Килкис, без големи разходи за публичните органи и при условие че въпросните предприятия се считат за жизнеспособни; следователно те не нарушават конкуренцията по смисъла на член 87 от Договора за ЕО; освен това следва да се припомни, че департаментите Флорина и Килкис имат обща граница с бивша югославска република Македония и че по време на референтния период (90-те години на XX век) са били силно засегнати в резултат на войната и нестабилността в региона;
з)
последно, в горепосоченото решение се упоменават промишлени и занаятчийски предприятия; според гръцките органи селскостопански предприятия не са засегнати от тези разпоредби.
в) Мнение на гръцките органи относно откриването на третата процедура
(59)
С писмо от 10 май 2006 г. гръцките органи представиха следните аргументи:
а)
засегнатите от въпросните решения департаменти са били в затруднено икономическо положение, което се е характеризирало с ниски нива на стопанска дейност и по-високи нива на безработица в сравнение с останалата част от страната; тази ситуация е била утежнена от военното положение в съседни държави (например Косово); в този смисъл конкуренцията не е могла да бъде нарушена и следователно мерките за помощ, предоставени под формата на преструктуриране на дълга и лихвени субсидии, са могли да се възползват от дерогацията, предвидена в член 87, параграф 3, букви а) и в) от Договора за ЕО;
б)
мерките за помощ са били съсредоточени върху решаване на проблеми като липса на динамика на местния пазар, свиване на пазара на труда и спад в търсенето, както и върху дългосрочното икономическо развитие;
в)
по отношение на аргумента на Комисията, че условията на търговия в Общността може да са били нарушени предвид високото ниво на конкуренция в селскостопанския сектор, от всички проучени решения единствено Решение № 1648/B22/13.1.1994 засяга промишлени животновъдни предприятия; освен това през периода 1995-2004 г. производството на месо в департаментите Еврос, Родопи и Ксанти е заемало само малък дял от селскостопанското производство във въпросните департаменти и макар брутният вътрешен продукт (БВП) на тези департаменти да e отбелязал ръст през периода (както в абсолютни стойности, така и на глава на населението), той е останал далеч под средното за страната ниво;
г)
Министерски решения № 2041901/16.5.1989 и 2078809/1989, които предвиждат лихвени субсидии във връзка със заемите за оборотен капитал за предприятия в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, също предвиждат, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете им;
д)
от компетентните органи в Гърция беше поискано да съберат данни относно получателите и действително отпуснатата помощ, но те заявиха, че не са в състояние;
е)
лихвените субсидии се финансират от сметка, създадена съгласно Закон № 128/75, която не представлява държавен ресурс, тъй като е сметка, предназначена основно за преразпределяне на средства.
г) Писма от гръцките органи от 15 и 29 март 2011 г.
(60)
С писма от 15 и 29 март 2011 г. гръцките органи първо обявяват датите на изтичане на действието на първоначалните министерски решения, уреждащи въпросните схеми. Датите са както следва:
а)
30 юни 2003 г. за Решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея);
б)
30 юни 2000 г. за Решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис);
в)
31 декември 2005 г. за Решение № 1648/B.22/13.1.94 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос);
г)
31 декември 2004 г. за Решение № 2041901/16-5-1989 (департаменти Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите; острови Лесбос, Самос и Хиос).
(61)
След това гръцките органи посочват, че критерият за жизнеспособност на предприятията след преструктурирането не е бил единственият разглеждан фактор; по-скоро е извършвана цялостна оценка на жизнеспособността на предприятията преди и след преструктурирането.
(62)
Писмата също съдържат таблици, в които се посочва еквивалентът на помощта на въпросните мерки, получени от всяко предприятие получател, с цел илюстриране на процента предприятия, за които мерките за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“. Гръцките органи обаче сочат, че по отношение на мерките за помощ, предоставени съгласно Министерски решения № 2041901/16-5-1989 (департаменти Ксанти, Родопи и Еврос, Самос, Лесбос, Хиос и Додеканезите) и 1648/B.22/13.1.94 (Ксанти, Родопи и Еврос), наличните данни се отнасят единствено до периода 2004-2007 г. Данните, предоставени във връзка с мерките за помощ, осигурени съгласно Министерско решение № 69836/B1461 (департаменти Кастория и Евбея), са свързани с периода 1993-1998 г., а данните във връзка с мерките за помощ, предоставени съгласно Министерско решение № 66336/B/398/14-9-1993 (департаменти Флорина и Килкис) са свързани с периода 1993-2001 г. Тези данни са поискани от кредитните институции, някои от които не са дали отговор. Гръцките органи считат обаче, че събраните данни са близки до общия размер на предоставената помощ, тъй като банките, които са отговорили, са основните кредитодатели във въпросните департаменти. Според гръцките органи анализът на данните сочи, че въпросната помощ е под прага „de minimis“ в 73,55 % до 99,46 % от случаите в зависимост от разглеждания тригодишен период и от разглежданото решение.
(63)
Последно, гръцките органи заявяват, че предприятията за производство, преработка и търговия със селскостопански продукти не отговарят на условията за помощта и че с израза „миннодобивни предприятия“ в действителност се обозначават предприятията за добив на мрамор и каменодобив.
V. ОЦЕНКА
V.I. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(64)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. В абсолютно изражение въпросните мерки за помощ отговарят на това определение в смисъл, че са предоставени от държавата или чрез държавни ресурси, предназначени са за определени предприятия (предприятия в селскостопанския, занаятчийския, промишления, хотелиерския, миннодобивния - вж. съображение 63 - и корабния сектор в гореспоменатите департаменти) и поставят в по-благоприятно положение тези предприятия посредством мерки като преструктуриране на заемите им, намаляване на размера на вноските чрез удължаване на срока за погасяване, лихвени субсидии и предоставяне на гаранции, което може да засегне търговията (23) и да наруши конкуренцията (24).
(65)
Гръцките органи се опитаха да покажат, че въпросните мерки за помощ могат да попадат в обхвата на схема „de minimis“ и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Въпреки това, отделно от факта, че правилото „de minimis“ не е приложимо във всички засегнати сектори през периода на действие на министерските решения, които представляват правно основание на въпросните схеми (това беше и една от причините за откриване на въпросните процедури), данните са непълни, както бе признато от самите гръцки органи (вж. съображение 62). Освен това сумите на помощта „de minimis“ варират в различните сектори (не са еднакви в промишления и в селскостопанския сектор) и представените таблици сочат, че гръцките органи не са били запознати в достатъчна степен с тази разлика. Най-накрая, Комисията отбелязва, че въпреки твърденията на гръцките органи, че предприятията за селскостопанско производство, преработка и търговия не отговарят на условията за въпросните схеми за помощ, споменатите по-горе таблици ясно сочат, че някои предприятия от тези сектори действително са получили помощ, за която се счита, че попада в обхвата на схема „de minimis“, макар и ясно да надвишава допустимия праг.
(66)
Комисията припомня, че всяка индивидуална помощ, отпусната по схема за помощ, която към момента на отпускането е отговаряла на условията, заложени в приложимия регламент „de minimis“, се приема, че не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(67)
При първото предоставяне от гръцките органи на въпросните мерки за помощ в селскостопанския сектор, не са съществували разпоредби на Съюза относно помощта „de minimis“.
(68)
Първите разпоредби, приети в тази връзка, са заложените в Регламент (ЕО) № 1860/2004 (25).
(69)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1860/2004, който се отнася както за първичното селскостопанско производство, така и за преработката и търговията със селскостопански продукти, помощта, която не надвишава таван от 3 000 EUR за получател за произволен тригодишен период, не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава и не заплашва да наруши конкуренцията и следователно не попада под разпоредбите на член 107, параграф 1 от Договора.
(70)
Съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 1860/2004 същият се прилага за помощи, предоставени преди влизането в сила на регламента, ако тези помощи отговарят на условията, предвидени в членове 1 и 3 от него.
(71)
На 1 януари 2008 г. Регламент (ЕО) № 1860/2004 бе заменен с Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 година за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (26), който повиши размера на помощта de minimis до 7 500 EUR на получател за период от три фискални години, независимо от формата и целта на помощите в рамките на максималния размер за държава-членка, който отговаря на 0,75 % от годишното производство.
(72)
Член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 гласи, че „настоящият регламент се прилага по отношение на помощите, предоставени преди 1 януари 2008 г. на предприятията от сектора на производство на селскостопански продукти, при условие че горепосочените помощи отговарят на всички условия, определени в членове 1-4, с изключение на изискването за изрично позоваване на настоящия регламент съгласно член 4, параграф 1, първа алинея“. Регламентът обаче се прилага единствено по отношение на първичното селскостопанско производство.
(73)
По отношение на преработката и търговията със селскостопански продукти, правилото „de minimis“, в сила от 1 януари 2007 г., е заложено в Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към минималната помощ (27).
(74)
Член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 определя на 200 000 EUR за получател за период от три данъчни години максималната сума, до която помощта не засяга търговията между държавите-членки, не нарушава, нито застрашава да наруши конкуренцията и следователно не попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
(75)
Член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1998/2006 предвижда, че „настоящият регламент се прилага към помощите, предоставени преди влизането му в сила на предприятия, осъществяващи дейност в отрасъл „транспорт“ и на предприятия, осъществяващи дейност по преработка и търговия със селскостопански продукти, ако съответната помощ изпълнява всички условия, посочени в член 1 и член 2.“
(76)
Следователно Комисията няма да разглежда помощта, предоставена съгласно анализираните министерски решения, като държавна помощ, ако не надвишава следните нива за получател:
а)
при първично селскостопанско производство: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 7 500 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1535/2007,
б)
при преработка и търговия със селскостопански продукти: 3 000 EUR за тригодишен период, ако към момента на отпускането помощта отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1860/2004 или 200 000 EUR за период от три данъчни години, ако към момента на отпускането отговаря на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1998/2006.
(77)
Комисията обаче припомня, че предприятията в затруднение не отговарят на условията на Регламенти (ЕО) № 1998/2006 и № 1535/2007.
(78)
В секторите, различни от селскостопанския сектор (т.е. в този случай различните сектори, упоменати в това решение, с изключение на корабния сектор, който ще бъде разгледан в съображения 80 и 81 по-долу (28)), правилото „de minimis“, заложено в Съобщение на Комисията от 20 май 1992 г. - Насоки на Общността относно държавните помощи за малки и средни предприятия (29) (наричани по-долу „Насоките от 1992 г.“), се е прилагало към момента на предоставяне на въпросните мерки за помощ. Съобщението предвижда „еднократните плащания на помощ до 50 000 ECU по отношение на даден вид разходи и схеми, по които размерът на помощта, която може да получи определено предприятие по отношение на даден вид разходи за период от три години, е ограничен до тази сума, вече не се счита за подлежащ на задължение за уведомление по член 93, параграф 3 [от Договора за ЕО] (30), при условие че решението за отпускане на помощ или схемата за помощ съдържат изрично условие, че всяка допълнителна помощ, която същото предприятие може да получи по отношение на същия вид разходи от други източници или по други схеми, не увеличава общата помощ, получена от предприятието, над ограничението от 50 000 ECU.“ Това правило бе впоследствие изменено с известие на Комисията от 1996 г. относно правилото „de minimis“ за държавна помощ (31) (наричано по-долу „Известие от 1996 г.“), в което размерът на помощта „de minimis“ за същия период се определя на 100 000 ECU, а впоследствие с Регламент (ЕО) № 69/2001, в който размерът на помощта за същия период се определя на 100 000 EUR.
(79)
Поради датите на изтичане на действието на анализираните схеми (последната от които е 31 декември 2005 г.) и неприложимостта със задна дата на регламентите по отношение на секторите, упоменати в съображение 78, Комисията няма да разглежда като държавна помощ помощта, предоставена съгласно анализираните решения, която не надвишава следните размери за получател:
а)
50 000 ECU за тригодишен период между 19 август 1992 г. и 5 март 1996 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на разпоредбите на Насоките от 1992 г.;
б)
100 000 ECU/EUR за тригодишен период между 6 март 1996 г. и 1 февруари 2001 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Известието от 1996 г.;
в)
100 000 EUR за тригодишен период между 2 февруари 2001 г. и 31 декември 2005 г., ако към момента на предоставяне помощта е отговаряла на приложимите разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(80)
Най-накрая, в корабостроителния сектор правилото „de minimis“ се прилага едва от влизането в сила на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(81)
Следователно Комисията няма да счита за държавна помощ помощта, отпусната съгласно анализираните министерски решения, която не надвишава 100 000 EUR за получател и за тригодишен срок за периода 2 февруари 2001-30 юни 2007 г., ако към момента на отпускането помощта е отговаряла на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 69/2001.
(82)
Другите аргументи, представени от гръцките органи за обосновка на липсата на държавна помощ, не могат да бъдат приети от Комисията поради следните причини, валидни във всеки случай, в който се цитират споменатите аргументи:
а)
като твърдят, че консолидирането на заема не води до високи разходи за публичните органи (вж. по-конкретно съображение 57, буква а) и съображение 58, буква а), гръцките органи признават, че операцията налага разходи за държавата или с други думи се използват държавни ресурси;
б)
до влизането в сила на Известието за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (32) (наричано по-долу „Известие от 2000 г.“), се приема, че всички гаранции включват елемент на държавна помощ (вж. съображение 105, буква а)); в Известието от 2000 г. се посочва, че може да се приеме, че дадена гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, когато получателите не са заемополучатели във финансово затруднение и по принцип биха могли да получат заем при пазарни условия от финансовите пазари без намеса от страна на държавата, гаранцията е свързана с конкретна финансова транзакция, отнася се за фиксирана максимална сума, не покрива повече от 80 % от неизплатения заем или друго финансово задължение (с изключение на облигации или подобни инструменти), не е с неограничен срок, условията на схемата са основани на реалистична оценка на риска, така че премиите, изплащани от предприятията получатели, я превръщат с голяма вероятност в самофинансираща се схема, схемата предвижда условията, при които да се предоставят бъдещите гаранции, и цялостното финансиране по схемата да подлежи на преглед поне веднъж годишно, а премиите да покриват както обичайните рискове, свързани с предоставянето на гаранция, така и административните разходи по схемата, включително когато държавата предоставя първоначален капитал за стартиране на схемата, обичайна възвращаемост на този капитал; гръцките органи обаче не представиха документация, която да доказва приложимостта на този сценарий в настоящия случай;
в)
по отношение на конкуренцията предоставянето на гратисни периоди (вж. съображение 57, буква д) и съображение 58, буква е) не представлява единствено преструктуриране на погасяването в течение на времето, тъй като намалява сумата, която подлежи на погасяване към определен момент, и следователно осигурява временно финансово облекчение за получателя;
г)
дори ако, както твърдят гръцките органи, сметката, създадена съгласно Закон № 128/75 и използвана за финансиране на лихвените субсидии (вж. съображение 57, буква г), съображение 58, буква д) и съображение 59, буква е), не е част от бюджета на гръцката държава, тя все пак представлява държавен ресурс (33);
д)
предоставянето на лихвени субсидии по заеми дава предимство на предприятията получатели, дори и ако във въпросната държава лихвените проценти са високи;
е)
освобождаването на предоставените с цел получаване на гаранцията обезпечения (вж. съображение 57, буква ж), макар че може да не включва преки разходи за гръцката държава съгласно Министерско решение № 2071670/11297, съдържа елемент на помощ, тъй като чрез осигуряване на тази възможност държавата не само предлага на предприятията получатели възможността да ползват капитал, а и ги освобождава от една от предпоставките за получаване на гаранция от нея;
ж)
фактът, че лихвените проценти са били високи в Гърция (вж. съображение 57, буква г) не означава липса на помощ в смисъл, че независимо от икономическия контекст, в който е извършено преструктурирането с лихвени субсидии, отпускането на помощта само по себе си оказва въздействие на облекчаване на получателите от тежест, която обичайно трябва да поемат при упражняване на дейността си.
(83)
С оглед на всички тези елементи Комисията може да заключи единствено, че мерките за помощ, които не попадат в приложното поле и не изпълняват предпоставките за отпускане на помощ „de minimis“ по съображения 68-81, действително попадат в приложното поле на член 107, параграф 1 от Договора.
V.II. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(84)
Въпреки това в ситуациите, предвидени в член 107, параграфи 2 и 3 от Договора, някои видове помощ могат да бъдат счетени за съвместими с вътрешния пазар чрез дерогация.
(85)
В разглеждания случай е необходимо да се проучи в контекста на всяка открита процедура, кое освобождаване може да е приложимо във всеки от засегнатите сектори (като се прави разграничение между селскостопанския сектор и другите сектори).
V.II.1 ПОМОЩ ЗА ДЕПАРТАМЕНТИТЕ КАСТОРИЯ И ЕВБЕЯ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ПЪРВАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(86)
С оглед на естеството на отпуснатата помощ единственото освобождаване, на което може да се разчита, за да се докаже съвместимостта на помощта с вътрешния пазар, е предвиденото в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, съгласно което помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(87)
Тъй като за въпросната помощ не е постъпило уведомление, за да бъде приложимо това освобождаване е много важно тя да отговаря на правилата за държавна помощ, приложими към момента на отпускането на помощта. Според информацията, предоставена от гръцките органи, въпросната схема действа от 30 юни 1993 г. до 30 юни 2003 г. Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар следователно ще бъде проучена с оглед на правилата за държавна помощ, приложими през този период.
(88)
Една от причините, въз основа на които Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е, че помощта изглежда е била предназначена за предприятия в затруднение. В тази връзка гръцките органи посочват в писмото си от 9 август 2004 г., че критерият „жизнеспособност след преструктуриране“ няма абсолютно никакво отражение върху цялостната оценка на жизнеспособността на предприятието, извършена от кредитната институция, тъй като решението относно допустимостта за преструктуриране е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността. Този аргумент бе повторен в писмата от 15 и 29 март 2011 г. (вж. съображение 61).
(89)
Комисията счита, че това обяснение не позволява да се изключи възможността помощта да е била отпусната на предприятия в затруднение, тъй като дори решението относно допустимостта за преструктуриране да е взето непосредствено след проучването на жизнеспособността, както твърдят гръцките органи, самото проучване е било съсредоточено върху перспективите за жизнеспособност на получателите след преструктурирането. Това означава, че е възможно кандидатите да са били в затруднение към момента на проучването, но въпреки това да са били допуснати до схемата, тъй като институцията, извършваща проучването, е прогнозирала евентуално връщане към жизнеспособност след преструктурирането на дълга (Комисията подчерта това доказателство и в съображение 23 от решението си за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, тъй като в преамбюла на Министерско решение № 2045909/7931/0025 се посочва нуждата от подпомагане на предприятия, които изпитват затруднения, свързани с паричните потоци, в департаментите Кастория и Евбея).
и) Правила, приложими към помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение по време на въпросния период
I. От 1 октомври 1993 г. до 31 декември 1997 г.
(90)
Помощта за фирми в затруднение се регулира с редица правила. Към момента на влизане в сила на Министерско решение № 69836/B1461 политиката на Комисията бе да приема, че този вид помощ в селскостопанския сектор е оперативна помощ, която може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар единствено ако са изпълнени следните три условия:
а)
такава помощ трябваше да засяга финансовите разходи по заеми, сключени за финансиране на вече осъществени инвестиции;
б)
кумулираният еквивалент на помощта за всички помощи, предоставени при отпускането на заема, и въпросната помощ не можеше да надвишава процента, допускан по принцип от Комисията, т.е.:
i)
за инвестиции в първично селскостопанско производство: 35 % или 75 % за необлагодетелствани райони по смисъла на Директива 75/268/ЕИО
ii)
за инвестиции в преработка и търговия със селскостопански продукти: 55 % или 75 % в регионите по цел 1 за проекти, които отговарят на секторните програми или на една от целите на член 1 от Регламент (ЕИО) № 866/90 (34), и 35 % (или 50 % в регионите по цел 1) за други проекти, които не са изключени въз основа на критериите за подбор по точка 2 от приложението към Решение 90/342/ЕИО на Комисията от 7 юни 1990 г. относно установяването на критерии за подбор, приложими към инвестиции за подобряване на условията на преработка и продажба на земеделските и горските продукти (35) (или Решение 94/173/ЕО на Комисията (36), което го замени).
в)
въпросната помощ можеше да бъде платена единствено след промени на лихвените проценти за новите сключени заеми, така че да се вземат предвид вариациите в лихвените проценти (в такива случаи размерът на помощта е трябвало да бъде по-малък от или равен на разликата в лихвените проценти върху новите заеми) или е трябвало да засяга земеделски стопанства, които дават гаранция за жизнеспособност, особено когато финансовата тежест, произтичаща от съществуващи заеми, е заплашвала жизнеспособността на стопанствата или ги е излагала на риск от несъстоятелност.
(91)
С писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи заявяват, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засягат предприятията за преработка като цяло и не посочват конкретно предприятията за преработка в селското стопанство, които са обхванати от Регламенти (ЕИО) № 866/90, (ЕО) № 951/97 и (ЕО) № 1257/1999, че цяла Гърция е регион по цел 1 и че предприятията, които са инвестирали и следователно са получили помощ от Министерство на развитие на селските райони и храните, не са могли да се възползват от преструктуриране на дълга, тъй като това не е било предвидено. Освен това те добавят, че по отношение на общия еквивалент на помощта за преструктурирането, в повечето случаи са отпуснати единствено малки суми и че преструктурирането е свързано с предходни заеми и следователно с инвестиции, които вече са направени.
(92)
Преди всичко обясненията, представени от гръцките органи, не са достатъчни, за да позволят на Комисията да изключи възможността някои предприятия за преработка в селското стопанство да са получили помощ по Министерско решение № 69836/B1451 и последващите му изменения, защото фактът, че не се посочват конкретно гореспоменатите предприятия, не сочи непременно, че те не са принадлежали на общата категория от предприятия за преработка (промишлени предприятия), които попадат в приложното поле на решението.
(93)
По отношение на съответствието с условията, посочени в съображение 90, Комисията установява, че Решение № 69836/B1451 и неговите последващи изменения засяга преструктурирането на заеми за инвестиции или за оборотен капитал.
(94)
По отношение на преструктурирането на инвестиционни заеми въз основа на информацията, предоставена от гръцките органи, Комисията установява, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква а), тъй като тези заеми засягат вече осъществени инвестиции.
(95)
Комисията установи също, че е изпълнено и второто алтернативно условие, посочено в съображение 90, буква в), тъй като предприятията получатели трябва да бъдат считани за жизнеспособни след преструктуриране въз основа на оценка, извършена от финансовите институции.
(96)
Информацията на разположение на Комисията обаче не е достатъчна, за да премахне съмненията, че е изпълнено условието, посочено в съображение 90, буква б), тъй като гръцките органи обясняват в писмото си от 9 август 2004 г., че предприятията, ангажирани в преработката и търговията със селскостопански продукти, са обхванати inter alia от разпоредбите на Регламенти (ЕИО) № 866/90 и (ЕО) № 951/97 и че тези регламенти се прилагат съобразно съдържащите се в тях разпоредби, което означава, че помощта може вече да е отпусната с максималния интензитет, предвиден в гореспоменатите регламенти (75 % за региони по цел 1, което се отнася до цяла Гърция), и че е възможно в резултат на натрупване на помощта въпросната схема да е довела до надвишаване на предвидения интензитет.
(97)
По отношение на преструктурирането на заеми за оборотен капитал не е имало възможност за прилагане на схемата в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като първото условие (буква а) ясно посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
II. От 1 януари 1998 г. до 30 юни 2000 г.
(98)
През 1997 г. условията, заложени в съображение 90, бяха заменени с условията от Съобщение на Комисията - Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1997 г.“) (37). Точка 4.4 от гореспоменатите Насоки гласи, че „По отношение на селскостопанския сектор тези Насоки ще влязат в сила на 1 януари 1998 г. по отношение на новите държавни помощи. За съществуващите помощи влизането в сила ще бъде на същата дата или, в случай че Комисията е открила процедура съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО] срещу една или повече държави-членки в този контекст, след като Комисията приеме окончателно решение по отношение на засегнатата държава-членка (държави-членки) съгласно член 93, параграф 2 от Договора [за ЕО].“
(99)
Насоките от 1997 г., съвсем нови за селскостопанския сектор, предвиждат inter alia:
а)
помощ за оздравяване: мерки за ликвидност, оправдани от сериозни социални затруднения и състоящи се от гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти, ограничени до размера, необходим за поддържане на функционирането на предприятието (например за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки), изплащани единствено за периода, необходим за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване, и без неблагоприятно отражение върху положението в промишления и селскостопанския сектор в други държави-членки;
б)
помощ за преструктуриране: отпускането на помощ, свързана с план за преструктуриране, предвиждащ намаляване на капацитета или окончателно затваряне на производствени мощности, при наличието на структурен свръхкапацитет в сектора (намаляването на капацитета трябва да бъде в допълнение към всяко друго намаление, приложимо при липсата на помощ за преструктуриране), като единственото освобождаване от това условие е в случаите, когато, взети в своята съвкупност, решенията, приети в полза на всички получатели през всеки последователен 12-месечен период, не включват количество на продукта, което надвишава определен процент от общото годишно производство на този продукт в държавата (3 % за целевите мерки за определена категория продукти или оператори и 1,5 % за нецелевите мерки).
(100)
На държавите-членки е позволено да искат прилагането на тези селскостопански разпоредби вместо разпоредбите от Насоките от 1997 г. за сектори, различни от селското стопанство (строги условия, приложими в тези сектори, и по-специално по отношение на плана за преструктуриране и приноса на получателя за преструктурирането - вж. съображения 109-121 от раздел б) по-долу, „Неселскостопански сектор“).
(101)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не предоставиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната през въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1997 г., което означава или описаните в съображение 99, буква б) по-горе условия, или условията, заложени за секторите, различни от селското стопанство (представяне на план за преструктуриране за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в разумни времеви рамки, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност на помощта („един път - последен път“), намаляване на капацитета при структурен свръхкапацитет в засегнатия сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
III. От 1 юли 2000 г. до 30 юни 2003 г.
(102)
На 9 октомври 1999 г. Насоките от 1997 г. бяха заменени от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоки от 1999 г.“) (38). Точка 6.3 от Насоките от 1999 г. гласи, че „държавите-членки трябва да адаптират своите съществуващи схеми за помощ за оздравяване и преструктуриране, които се очаква да останат в действие след 30 юни 2000 г., с цел да ги приведат в съответствие с Насоките […] след тази дата.“ Освен това „за да може да се осъществи мониторинг от страна на Комисията върху процеса на адаптиране, държавите-членки трябва да ѝ предадат списък с всички такива схеми преди 31 декември 1999 г. След това, и във всеки случай преди 30 юни 2000 г., те трябва да изпратят на Комисията достатъчно информация, за да ѝ дадат възможност да провери дали схемите действително са изменени в съответствие с Насоките.“
(103)
Насоките от 1999 г. също включват специфичен раздел за преструктуриране на предприятия в затруднение в селскостопанския сектор. В сравнение с Насоките от 1997 г. този раздел дава определение на структурен свръхкапацитет в сектора, ограничава освобождаването, посочено в съображение 99, буква б), до предприятията в първичния сектор (което води до автоматичното изискване за намаляване на капацитета в подсектора на преработката и търговията със селскостопански продукти) и въвежда условието за еднократност („един път - последен път“), което означава, че помощта за преструктуриране може да бъде отпусната само веднъж.
(104)
В писмото си от 9 август 2004 г. гръцките органи не представиха информация, която да позволи на Комисията да установи, че схемата за помощ е адаптирана, за да бъде приведена в съответствие с тези разпоредби, и че следователно помощта, отпусната по време на въпросния период, е отпусната в съответствие със съответните условия, заложени в Насоките от 1999 г., с други думи след представяне на план за преструктуриране, който води до затварянето на капацитет при структурен свръхкапацитет, като при необходимост се прилага ограниченото освобождаване, посочено в съображение 103, и въз основа на принципа за еднократност („един път - последен път“).
ii) Гаранции
(105)
Друг фактор за решението на Комисията за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, е въпросът за съвместимостта на евентуалната помощ, предоставена под формата на гаранции. Гръцките органи представиха редица коментари в писмото си от 9 август 2004 г. (вж. съображение 57, букви в) и ж)). Комисията обаче счита, че е необходимо да се отбележи следното във връзка с тези коментари:
а)
по отношение на буква в) фактът, че предоставянето на гаранция подлежи на строги условия сам по себе си не изключва съществуването на държавна помощ - напротив, правилата, които се прилагат по време на действието на въпросната схема, както е посочено в писмата до държавите-членки реф. № SG(89) D/4328 от 5 април 1989 г. и SG(89) D/12772 от 12 октомври 1989 г. и точка 38 от Съобщение на Комисията до държавите-членки относно прилагането на членове 92 и 93 от Договора за ЕИО и член 5 от Директива 80/723/ЕИО на Комисията по отношение на публичните предприятия в производствения сектор (39), ясно гласят, че „… всички гаранции, дадени от държавата пряко или, чрез делегиране, посредством финансови институции, [попадат] в приложното поле на член 92, параграф 1 от Договора за ЕИО“, и налагат прилагането на условия, които могат да включват обявяването на предприятието в несъстоятелност. Макар да е вярно, че гореспоменатите писма бяха заменени през 2000 г. от Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции, в което са заложени условията, позволяващи да бъде изключено съществуването на държавна помощ, никаква част от информацията, представена в писмото на гръцките органи от 9 август 2004 г., не сочи, че гаранциите са предоставени при тези условия;
б)
дори ако гръцките органи бяха предоставили информацията, имаща за цел да покаже, че предоставените гаранции изпълняват условията за изключване на наличието на държавна помощ, Комисията не би могла да приеме обосновката, тъй като, например, освобождаването се прилага единствено ако предприятията получатели не са във финансово затруднение;
в)
по отношение на буква ж) фактът, че гаранцията не покрива някои разходи, по никакъв начин не сочи, че са изпълнени всички условия, при които помощта, свързана с предоставянето на гаранция, може да се счита за съвместима с вътрешния пазар; още повече трябва да се признае, че никоя част от останалата информация, представена от гръцките органи с писмото им от 9 август 2004 г., не сочи, че са изпълнени условията.
(106)
След тези разяснения Комисията следователно счита, че по време на действието на въпросната схема гаранциите са представлявали част от пакет инструменти за отпускане на помощ за предприятия в затруднение и че в резултат на това тяхната съвместимост е свързана с процеса на преструктуриране като цяло, за който, както подробно бе посочено в анализа на съображения 94-104, гръцките органи не са предоставили достатъчно информация, за да премахнат съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена по член 108, параграф 2 от Договора (тези констатации по отношение на гаранциите са валидни както по отношение на трите процедури, посочени в настоящото решение, така и по отношение на всички упоменати сектори, с изключение на гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., които, с оглед на използвания критерий за жизнеспособност - жизнеспособност преди преструктурирането на дълга - ще бъдат проучени отделно).
(107)
Никой от другите аргументи, изложени от гръцките органи в писмото от 9 август 2004 г. (приложен лихвен процент, въпроса с евентуалното съществуване на допълнителни разходи, произтичащи от министерските решения, които представляват неразделна част от правното основание за схемата, честота на изчисляване на лихвата), не съдържат елемент, който да промени позицията на Комисията, както е представена по-горе.
(108)
Тъй като информацията, представена от гръцките органи, не премахва съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
б) Неселскостопански сектор
(109)
Както и при селскостопанския сектор, Комисията трябваше да проучи въпросната помощ с оглед на правилата, приложими по отношение на помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(110)
Към момента на влизане в сила на Министерско постановление № 69836/B1461, т.е. 1 октомври 1993 г., въпросните правила са били заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, и по-специално в точки 177, 227 и 228 от него.
(111)
В точка 177 от доклада се посочва, че макар и да има нужда от мерки за оздравяване с цел да бъде осигурена глътка въздух, като през това време бъдат разработени по-дългосрочни решения за затрудненията на дружеството, тези мерки не следва да възпрепятстват необходимото намаляване на капацитета и следователно следва да бъдат ограничени до случаите, при които са необходими за справяне с належащи социални проблеми.
(112)
В точка 227 от доклада се посочва, че помощта за оздравяване може да бъде обоснована съгласно Договора, когато е свързана с преструктуриране, имащо за цел да възстанови дългосрочната жизнеспособност на предприятието и/или засегнатите региони, и когато се прилага достатъчно целенасочено по отношение на даден регион или отрасъл, за да може да бъде оценено нейното въздействие.
(113)
В точка 228 от доклада се разяснява допълнително позицията на Комисията по отношение на помощта за оздравяване и се дефинира помощта за преструктуриране.
(114)
Помощта за оздравяване трябва:
а)
да се състои от мерки за ликвидност под формата на гаранции за заеми или заеми с обичайни търговски лихвени проценти;
б)
да бъде ограничена до размера, необходим, за поддържане на функционирането на предприятието и за покриване на разходите за надници и заплати и текущи доставки;
в)
да се изплаща единствено за периода, необходим (най-общо шест месеца) за изготвяне на необходимите и реалистични мерки за възстановяване;
г)
да бъде обоснована въз основа на сериозни социални затруднения, като поддържането на функционирането на предприятието не трябва да има неблагоприятно въздействие върху положението в промишления сектор в други държави-членки.
(115)
Помощта за преструктуриране трябва също да е обвързана строго с прилагането на добра програма за преструктуриране и/или преобразуване и надлежно и ефективно да служи за възстановяване на жизнеспособността на засегнатото производство, интензитетът и размерът на помощта трябва да бъдат ограничени до строгия минимум за поддържане на предприятието по време на неизбежния преходен период преди такава програма да започне да действа, което означава, че съответният период на помощта трябва да бъде ограничен и подкрепата да бъде постепенно намалявана.
(116)
Тези условия бяха заменени от Насоките на Общността от 1994 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40), които влязоха в сила на 23 декември 1994 г. (наричани по-долу „Насоките от 1994 г.“), и впоследствие от Насоките от 1997 г., които влязоха в сила на 1 януари 1998 г., а на по-късен етап от Насоките от 1999 г., които се прилагат от 1 юли, като вземат предвид периода на адаптиране, даден на държавите-членки по отношение на схемите за помощ (вж. съображения 98 и 102).
(117)
Насоките от 1994 г. потвърждават политиката на Комисията по отношение на помощта за оздравяване (вж. съображение 114) и определят по-подробно съдържанието и отраженията на плановете за преструктуриране, които следва да бъдат представени (перспектива за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействието върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета в случай на структурен свръхкапацитет във въпросния сектор и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането).
(118)
В сферата на неселскостопанските сектори Насоките от 1997 г., които произтичат от редовния преглед на политиката на Комисията в областта на оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, потвърждават съдържанието на Насоките от 1994 г.
(119)
В Насоките от 1999 г. се прилагат по-строги условия по отношение на отпускането на помощ за оздравяване чрез въвеждането на установена времева рамка за представяне на план за преструктуриране. По отношение на преструктурирането Насоките са далеч по-рестриктивни по отношение на малките и средните предприятия и предвиждат възможността за задължително намаляване на капацитета, дори и при липсата на структурен свръхкапацитет в сектора.
(120)
Тъй като обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 9 август 2004 г., са валидни както по отношение на селскостопанския, така и по отношение на неселскостопанския сектор, Комисията може само да стигне до заключението, както вече е направила по отношение на селскостопанския сектор, че информацията, представена от гръцките органи, не позволява на Комисията да установи, че са изпълнени различните условия, заложени в Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. (например, нищо не показва, че предприятията получатели са представили план за преструктуриране, който включва необходимите компенсаторни мерки). Тази констатация е валидна и по отношение на съответствието с разпоредбите, заложени в Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията.
(121)
При липсата на доказателства за съответствието с горепосочените разпоредби, Комисията не може да установи, че помощта е отпусната след представяне на план за преструктуриране, който включва всички елементи, изисквани съгласно различните правила, посочени по-горе (и по-специално перспективата за възстановяване на жизнеспособността въз основа на реалистични хипотези в рамките на разумни срокове, смекчаване на въздействията върху конкурентите, спазване на принципа за еднократност, намаляване на капацитета и помощ, пропорционална на разходите и ползите от преструктурирането, като се покриват и социалните разходи по преструктурирането). Следователно съмненията, които Комисията е изразила при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, остават валидни и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.2 ПОМОЩ ЗА ПРЕДПРИЯТИЯТА В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ ФЛОРИНА И КИЛКИС, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ВТОРАТА ПРОЦЕДУРА
а) Селскостопански сектор
(122)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи твърдят, че основното решение, уреждащо предоставянето на помощта (Министерско решение № 66336/B.1398/1993), засяга промишлените и занаятчийските предприятия и че никоя разпоредба от него не засяга селскостопанските предприятия.
(123)
Комисията взема предвид тази информация и затова смята за ненужно да разглежда въпросната схема с оглед на правилата, приложими по отношение на държавната помощ за селскостопанския сектор към момента на отпускане на помощта.
б) Неселскостопански сектор
(124)
Комисията, която към момента на откриване на процедурата считаше, че схемата е предназначена за предприятия в затруднение, тъй като Министерско решение № 66336/B.1398/1993 гласи, че предприятията трябва да бъдат жизнеспособни след преструктуриране (което само по себе си не изключва възможността предприятията да бъдат в затруднение при приемането им по схемата), трябва да анализира съвместимостта на въпросната помощ с оглед на правилата за помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на помощта.
(125)
Правилата за помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на отпускане на въпросната помощ, в хронологичен ред са разпоредбите, заложени в точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията, Насоките от 1994 г. и Насоките от 1997 г.
(126)
По отношение на съответствието с разпоредбите от точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. обясненията, представени от гръцките органи в писмото им от 18 август 2005 г., са идентични с обясненията, изтъкнати като обосновка на отпускането на помощта в департаментите Кастория и Евбея (аргументите на гръцките органи, посочени подробно в съображение 57, букви а)-е), са същите като представените в съображение 56, букви а)-д). Следователно анализът на Комисията в съображения 110-121 е валиден и при въпросния случай, което значи, че съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, не са премахнати и Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(127)
В писмото си от 18 август 2005 г. гръцките органи се опитаха да обосноват въпросната помощ и въз основа на факта, че департаментите Флорина и Килкис граничат с бивша югославска република Македония и че местните предприятия са били силно засегнати в резултат от нестабилността и войната в региона.
(128)
Това позоваване на извънредни обстоятелства можеше да позволи прилагането на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, съгласно който помощта за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар. Гръцките органи обаче не представиха доказателства за затрудненията, които според твърденията им предприятията в двата департамента са изпитвали, или за причинно-следствената връзка между тези затруднения и нестабилността в региона, причинена от събитията в Югославия. Освен това Комисията не разполага с информация, която да показва, че обстоятелствата, посочени от гръцките органи, са могли да оказват описаните въздействия през целия жизнен цикъл на схемата. Най-накрая Комисията се пита защо схемата се е прилагала единствено по отношение на някои сектори от икономиката в двата департамента, макар да е логично посочените обстоятелства да са засегнали всички местни предприятия, независимо от сектора.
(129)
С оглед на тези фактори Комисията не може да разбере как член 107, параграф 2, буква б) от Договора може да е приложим по отношение на въпросната схема за помощи. Следователно Комисията може единствено да стигне до заключението, че и в този случай въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
V.II.3 ПОМОЩ В ДЕПАРТАМЕНТИТЕ РОДОПИ, ЕВРОС, КСАНТИ, ЛЕСБОС, САМОС, ХИОС И ДОДЕКАНЕЗИТЕ, РАЗГЛЕДАНА ПРИ ОТКРИВАНЕТО НА ТРЕТАТА ПРОЦЕДУРА
(130)
С оглед на факта, че Комисията е посочила в решението си за откриване на процедурата, че въз основа на наличната информация не може да се определи дали двете министерски решения от 1989 г. и последващите ги решения (описани подробно в съображения 50-52 по-горе) представляват независима схема за помощ или са неразделна част от цялостната система, анализирана в различните открити процедури, и като се има предвид, че писмото от 10 май 2006 г. от гръцките органи не представя обяснение в тази връзка, съвместимостта с вътрешния пазар на помощта, предвидена в разглежданите министерски решения, ще бъде оценена отделно. Гаранциите, предвидени в Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. (вж. съображение 49), също ще бъдат разгледани отделно, тъй като последното предвижда, че предприятията получатели трябва да бъдат жизнеспособни, а не жизнеспособни след преструктуриране, както е при посочените по-горе случаи.
(131)
Във връзка с министерските решения, посочени в съображения 44-52, анализът ще се състои от две основни части - селскостопанска и неселскостопанска - както при схемите, разгледани при първите две процедури, но неселскостопанската част ще бъде разделена на няколко подчасти - промишлен, хотелиерски и занаятчийски сектори, от една страна, и корабния сектор, от друга страна. Въгледобивният сектор, който също бе разгледан при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, няма да бъде разгледан тук, тъй като гръцките органи обясняват в писмата си от 15 и 29 март 2011 г., че съответните добивни дейности засягат мрамор и каменодобив, което означава, че засегнатите предприятия попадат в обхвата на анализа на промишления сектор.
а) Селскостопански сектор
(132)
Комисията трябва да проучи схемата с оглед на правилата, приложими по отношение на държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение към момента на отпускането на помощта.
(133)
По отношение на селскостопанския сектор въпросните правила са предвидени в съображения 90 и 98-103. Като се има предвид, че действието на въпросната схема изтича на 31 декември 2005 г., Насоките на Общността от 2004 г. относно държавната помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (41) (наричани по-долу: „Насоки от 2004 г.“) следва да бъдат добавени към списъка с приложими разпоредби; Насоките от 2004 г. влизат в сила на 10 октомври 2004 г., като въвеждат по-строги условия от установените в Насоките от 1999 г. (а именно като потвърждават, че приносът на получателя по отношение на преструктурирането трябва да бъде реален и да не включва помощ). Освен това с оглед на естеството на получателите (промишлени животновъдни предприятия и млекопроизводителни стопанства) са налице основания да се счита, че схемата вероятно е обхващала както първично производство (само животновъдство), така и преработка/търговия (като стопанства с линия за преработка на място).
(134)
По отношение на съответствието със самите условия Комисията установи, че Министерско решение № 1648/B22 от 13 януари 1994 г. и неговите последващи изменения предвиждат преструктуриране на заеми, които могат да се използват за инвестиции или оборотен капитал.
(135)
По отношение на преструктурирането на заеми, свързани с инвестиции, в писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представят информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че преструктурираните заеми действително са свързани с вече осъществени инвестиции. Вследствие на това Комисията не може да установи, че е изпълнено условието, предвидено в съображение 90, буква а).
(136)
По подобен начин Комисията не може въз основа на наличната информация да стигне без всякакво съмнение до заключението, че е налице пълно съответствие с условието, предвидено в съображение 90, буква б), тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не е представила подробности в тази връзка.
(137)
По отношение на изискването, заложено в съображение 90, буква в), Комисията установи, че е налице втората алтернатива, тъй като предприятията получатели е трябвало да бъдат жизнеспособни след преструктурирането въз основа на оценка, извършена от банките.
(138)
По отношение на преструктурирането на заеми, използвани за оборотен капитал, не е имало възможност за прилагане на въпросната схема в съответствие с всички условия, предвидени в съображение 90, тъй като в първото условие (буква а) изрично се посочва, че заемите трябва да бъдат свързани с инвестиции.
(139)
Във връзка с помощта, отпусната от 1 януари 1998 г. до датата на приложимост на Насоките от 2004 г., извършеният в съображения 98-104 анализ също се прилага по същество в настоящия случай, тъй като в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи информация, която да позволи на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос.
(140)
Най-накрая по отношение на помощта, отпусната от датата на прилагане на Насоките от 2004 г. Комисията може само да отбележи, че в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция не представи факти, които да позволят на Комисията да потвърди, че с оглед на получаването на въпросната помощ е бил представен план за преструктуриране, включващ и задължителния принос. Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
(141)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи се стремят да обосноват въпросната помощ с войната в съседни региони. Гърция изрази становището, че поради ситуацията помощта отговаря на изискванията за освобождаване по член 107, параграф 3, букви а) и в) от Договора (вж. съображение 59, буква а).
(142)
Комисията не може да приеме този аргумент поради няколко причини:
а)
от регулаторна гледна точка наличието на конфликт се приема за извънредно събитие, което може да попадне само в приложното поле на член 107, параграф 2, буква б) от Договора, според който помощта, предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, е съвместима с вътрешния пазар;
б)
в селскостопанския сектор съвместимостта на мерките за помощ се оценява с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, в който е заложено, че помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар, а не с оглед на изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, което предвижда, че помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349 (42), като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар;
в)
за прилагането на тази дерогация е било необходимо помощта да бъде отпусната съобразно с правилата, уреждащи помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, а по-горе вече бе показано, че случаят не е такъв.
(143)
Комисията не е в състояние да потвърди приложимостта на член 107, параграф 2, буква б) от Договора поради следните основания:
а)
в писмото си от 10 май 2006 г. Гърция правилно посочи, че общият БВП и този на глава от населението в засегнатите департаменти е бил много нисък в сравнение с други региони в държавата през периода, обхванат от схемата, но заяви и това, че БВП е отбелязал известен растеж през същия период, което сочи, че войната в съседните региони не е оказала катастрофално въздействие върху икономиката на засегнатите територии;
б)
както показва описанието на правното основание на схемата, някои промени са въведени в схемата почти десет години след края на военните действия в съседните региони; следователно не може да се приеме, че Гърция е била принудена да сe намеси поради войната в граничните райони и че в резултат на това е налице причинно-следствена връзка между нея и затрудненията на предприятията (един пример е достатъчен, за да илюстрира тази забележка: Министерско решение № 2/64046/0025/2003 от 28 януари 2004 г., посочено в съображение 48, обхваща заемите, които са могли да теглят промишлени предприятия - с други думи евентуално промишлени животновъдни предприятия - до 31 декември 2004 г.).
(144)
По отношение на другите мнения, представени от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г., Комисията подчертава следното (тези коментари, с изключение на буква б), се отнасят и до всички други сектори, посочени в откритата процедура):
а)
проблеми като липсата на динамика на местните пазари или спад в търсенето не могат да бъдат решени с отпускането на помощи на предприятия в затруднение без преструктуриране. Структурните мерки са по-подходящо средство за подкрепа;
б)
делът на производството на месо в засегнатите департаменти от общото производство в Гърция няма никаква връзка с риска от нарушаване на конкуренцията, който произтича от помощта, отпусната извън установената регулаторна рамка (в настоящия случай помощта, отпусната на предприятия в затруднение без план за преструктуриране); съгласно съдебната практика на Съда, когато финансовата помощ, отпусната от държава-членка, укрепва позицията на предприятие в сравнение с неговите конкуренти (което се наблюдава по същество в настоящия случай), тази помощ може да създаде конкурентно предимство пред другите предприятия, които не се възползват от такава подкрепа (43);
в)
въпросът с жизнеспособността на предприятията по смисъла на двете министерски решения, издадени през 1989 г., ще бъде разгледан по-нататък в настоящото решение;
г)
аргументът, според който сметката, създадена по Закон № 128/75, не представлява държавен ресурс, е разгледан в съображение 82, буква г).
(145)
С оглед на тези съображения Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
б) Промишлен, занаятчийски и хотелиерски сектор
(146)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(147)
Както в случая на помощта, посочена в първите две процедури, правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение към момента на отпускането на въпросната помощ, в хронологичен ред са точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г. и 1999 г. Тъй като в разглеждания случай режимът изтича на 31 декември 2005 г. в някои департаменти, към списъка трябва да се добавят Насоките от 2004 г.
(148)
Информацията, изпратена от гръцките органи в писмото им от 10 май 2006 г. и изложена в съображение 59, не включва подробности по отношение на съответствието с правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение. Следователно Комисията не е в състояние да потвърди дали е налице съответствие с точки 177, 227 и 228 от Осмия доклад за политиката в областта на конкуренцията и Насоките от 1994 г., 1997 г., 1999 г. и 2004 г.
(149)
Следователно Комисията не е в състояние да премахне всички съмнения, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с общия пазар.
в) Корабен сектор
(150)
Съвместимостта на въпросната схема с вътрешния пазар ще бъде оценена от две гледни точки, като се вземе предвид факта, че терминът „корабен сектор“ обхваща както корабостроене, така и транспорт с кораби.
(151)
Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(152)
По отношение на корабостроенето правилата, приложими по отношение на оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение след влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г., са следните:
а)
до 31 декември 1998 г.: Директива 90/684/ЕИО на Съвета от 21 декември 1990 г. относно помощите в областта на корабостроенето (44);
б)
от 1 януари 1999 г. до 31 декември 2003 г.: Регламент (ЕО) № 1540/98 на Съвета от 29 юни 1998 г. за установяване на нови правила за помощ за корабостроенето (45);
в)
от 1 януари 2004 г.: Рамка за държавната помощ за корабостроенето (46).
(153)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(154)
По подобен начин във връзка с морския транспорт Комисията трябва да проучи въпросната схема с оглед на правилата, уреждащи помощта за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение.
(155)
От влизането в сила на Министерско решение № 1648/B.22 от 13 януари 1994 г. правилата, уреждащи оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в корабната индустрия, са и продължават да бъдат следните:
а)
финансови и данъчни мерки, отнасящи се до използването на кораби, вписани в регистъра на Общността (47);
б)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 1997 г. (48)
в)
Насоките на Общността относно държавните помощи за морския транспорт от 2004 г. (49)
(156)
В писмото си от 10 май 2006 г. гръцките органи отново не представиха информация, която би позволила на Комисията да установи, че въпросната схема за помощи е била прилагана съгласно правилата, приложими при оздравяването и преструктурирането на предприятия в затруднение в този сектор. Следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
г) Помощ, отпусната в департаментите Лесбос, Самос, Хиос и Додеканезите, която е посочена и в третата процедура
(157)
В рамката на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, Комисията разгледа две хипотези, тъй като не разполагаше с достатъчно информация:
а)
помощта, предвидена в Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. и Министерско решение № 2078809 от 10 октомври 1989 г. и техните изменения, попада в обхвата на същата рамка, както установената съгласно решенията, посочени в съображения 44-48.
б)
помощта е била част от система за финансиране, която не е установена върху същите основи.
(158)
В писмото си от 10 май 2006 г. Гърция заяви, че двете министерски решения, издадени през 1989 г., предвиждат предприятията да бъдат жизнеспособни преди и след преструктуриране на дълговете им. Комисията не може да подкрепи това твърдение, тъй като след повторно проучване изглежда, че никое от двете въпросни решения не предвижда изискването предприятията да са жизнеспособни преди и след преструктурирането на дълговете. Следователно Комисията ще оцени съвместимостта на помощта, която попада в приложното поле на двете решения и техните изменения, като се основава не само върху двете хипотези, заложени в съображение 157, а и без да изключва - при втората хипотеза - че помощта може да е била отпусната на предприятия в затруднение.
(159)
По отношение на първата хипотеза, заложена в съображение 157, Комисията е принудена да установи, че ако двете министерски решения, издадени през 1989 г., и техните изменения попадат в същата рамка, както установената от министерските решения, посочени в съображения 44-48, анализът, извършен в съображения 146-149, остава валиден, обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени при откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(160)
Във връзка с втората хипотеза са разгледани два сценария: помощта е отпусната на предприятия в затруднение или помощта е отпусната на жизнеспособни предприятия.
(161)
При първия сценарий извършеният по съображения 146-149 анализ остава валиден, а обясненията, представени от Гърция в писмото ѝ от 10 май 2006 г., не премахват съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, и затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросният режим е несъвместим с вътрешния пазар.
(162)
При втория сценарий Комисията също отбелязва, че обясненията на Гърция в писмата ѝ от 10 май 2006 г., 15 март 2011 г. и 29 март 2011 г. не позволяват на Комисията да установи дали оборотният капитал, използващ субсидирани заеми, е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно регионалната помощ (след влизането в сила на Министерско решение № 2041901 от 16 май 1989 г. приложимите правила са Съобщение на Комисията относно начина на прилагане на член 92, параграф 3, букви а) и в) по отношение на регионалната помощ (50), следвано от Насоките от 1998 г. относно националната регионална помощ (51)). Затова Комисията е принудена да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(163)
В случай, че този оборотен капитал не е финансирал допустими инвестиции по смисъла на правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията трябва да провери дали помощта, отпусната за този капитал, която в такъв случай се квалифицира като оперативна помощ, може да бъде обявена за съвместима съгласно приложимите разпоредби на правилата на Съюза относно националната регионална помощ. С оглед на това Комисията желае да подчертае, че от засегнатата държава-членка зависи да изпълни задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като осигури всички необходими елементи, за да може Комисията да провери съвместимостта на въпросната помощ (52). Тъй като информацията в различните писма, представени от Гърция, не позволява на Комисията да провери съответствието с разпоредбите в правилата на Съюза относно националната регионална помощ, Комисията може единствено да стигне до заключението, че въпросната схема е несъвместима с вътрешния пазар.
(164)
Гаранцията, предоставена съгласно Решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г., не може да бъде считана за инструмент в помощ на преструктурирането на предприятие в затруднение, както гаранцията, предвидена в другите министерски решения, упоменати в настоящото решение, тъй като в Министерско решение № 2/82257/0025 се предвижда, че тя може да бъде предоставена единствено на жизнеспособни сами по себе си предприятия, а не на предприятия, които са жизнеспособни след преструктуриране на дълга. Следователно гаранцията следва да се проучи с оглед на приложимите правила за държавна помощ.
(165)
От влизането в сила на Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. до 31 декември 2005 г. (датата на изтичане на срока на действие на схемата) гаранциите се уреждат от Съобщението от 2000 г.
(166)
В съобщението от 2000 г. се предвижда задължението на Комисията да оценява съвместимостта на помощта, свързана с предоставянето на гаранция, въз основа на правилата, приложими по отношение на други форми на помощ и заложени в различните рамки и насоки, приложими в засегнатите сектори. Освен това гаранцията може да се приеме единствено ако мобилизацията ѝ е договорно обвързана със специфични условия, които могат да стигнат дори до задължителното обявяване в несъстоятелност на предприятието получател или друга подобна процедура.
(167)
В настоящия случай гръцките органи не са представили никаква информация относно предоставените гаранции. В резултат на това Комисията не е в състояние да ги оцени с оглед на различните правила, приложими в засегнатите сектори, или да установи дали тази мярка за помощ може да е надвишавала максималните интензитети на помощта, приложими в съответните случаи по отношение на предприятия, които не са в затруднение (освен това в отговора си във връзка с третата процедура Гърция не е представила информация относно съответствието с тези различни правила).
(168)
При тези обстоятелства Комисията не е в състояние да стигне до заключението, че отпуснатата помощ под формата на гаранции съгласно Министерско решение № 2/82257/0025 от 18 декември 2000 г. е съвместима с вътрешния пазар.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(169)
Комисията отбелязва, че Гърция незаконно е приложила въпросните мерки за помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. Горният анализ сочи, че помощта не може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, тъй като Гърция не е представила информация, която да доказва съответствие с различните упоменати правила, и следователно Комисията не е в състояние да разсее съмненията, изразени при откриването на различните процедури. В тази връзка Комисията припомня, че засегнатата държава-членка носи отговорността за изпълнение на задължението за сътрудничество, което има към Комисията, като предоставя всички елементи, необходими за проверка на съвместимостта на въпросната помощ.
(170)
В съответствие с член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (53) при вземането на отрицателни решения в случаи на неправомерна помощ, Комисията трябва да реши съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя (в настоящия случай всички предприятия, които са се възползвали от разпоредбите на разглежданите министерски решения). Гърция трябва да вземе всички необходими мерки за възстановяването на несъвместимата помощ, отпусната на получателите. Съгласно разпоредбите на точка 42 от известието на Комисията „Към ефективно прилагане на решенията на Комисията, разпореждащи на държавите-членки да възстановят неправомерна и несъвместима държавна помощ“ (54) Гърция разполага с четиримесечен срок, считано от уведомяването за настоящото решение, за да го изпълни. Помощта, която подлежи на възстановяване, включва лихви, изчислени съгласно Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (55).
(171)
Настоящото решение трябва да бъде приложено незабавно, по-специално по отношение на възстановяването на всички индивидуални помощи, отпуснати по схемата за помощ, като се изключат индивидуалните помощи, отпуснати за специфични проекти, които към момента на отпускането на помощта са отговаряли на всички условия, установени в разпоредбите „de minimis“ или за освобождаване, приложими съгласно членове 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета от 7 май 1998 г. по прилагането на членове 92 и 93 от Договора за създаване на Европейската общност към някои категории хоризонтална държавна помощ (56) или съгласно схема за помощ, одобрена от Комисията.
(172)
В член 15 от Регламент (ЕО) № 659/1999 е заложено, че правомощията на Комисията за възстановяване на помощ са предмет на давностен срок от десет години. Този давностен срок започва да тече в деня, в който неправомерната помощ е предоставена на получателя, било като индивидуална помощ или като помощ по схема за помощ. Всяко действие, предприето от Комисията или от дадена държава-членка, която действа по искане на Комисията, по отношение на неправомерната помощ, прекъсва давностния срок и от всяко прекъсване тече нов срок.
(173)
В настоящия случай датите, до които може да се върне Комисията за целите на възстановяването, са както следва:
а)
по отношение на помощта, посочена в първата процедура: 1 октомври 1993 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 27 май 2003 г., докато Министерско решение № 69836/B1461, прието на 14 септември 1993 г., е обнародвано в гръцкия държавен вестник на 1 октомври 1993 г. и е влязло в сила на същата дата;
б)
по отношение на помощта, посочена във втората процедура: 22 април 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 22 април 2004 г.;
в)
по отношение на помощта, посочена в третата процедура: 12 ноември 1994 г. с оглед на факта, че първото действие на Комисията датира от 12 ноември 2004 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Схемите за помощ под формата на преструктуриране на дълга, неправомерно приведени в действие от Гърция в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в департаментите Кастория, Евбея, Флорина, Килкис, Родопи, Еврос, Ксанти и Додеканезите и на островите Лесбос, Самос и Хиос, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, отпусната по някоя от схемите, посочени в член 1, не се квалифицира като помощ, ако към момента на отпускането ѝ отговаря на условията, установени с някой от регламентите, приети съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, приложими към момента на отпускането на помощта.
Член 3
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, отпусната съгласно схемите, посочени в член 1.
2. Върху сумите, които подлежат на възстановяване, се начислява лихва, считано от датата, на която са предоставени на разположение на получателите, до действителното им възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция анулира всички неизплатени плащания на помощ по схемата, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 4
Възстановяването на помощта, отпусната по схемите, посочени в член 1, е незабавно и ефективно.
Гърция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ по схемите, посочени в член 1, и общия размер, получен от всеки от тях по въпросната схема;
б)
общия размер (главница и лихви), който следва да бъде възстановен от всеки получател в случай на помощ, която не може да бъде включена в обхвата на правилото „de minimis“;
в)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията Гърция незабавно предоставя информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя и подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 19. októbra 2011
o schémach štátnej pomoci, ktoré Grécko zaviedlo vo forme reštrukturalizácie dlhov v okresoch Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopy, Evros, Xanthi a Dodekanézy, ako aj na ostrovoch Lesbos, Samos a Chios
[C 23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) a C 50/05 (ex NN 20/05)]
[oznámené pod číslom K(2011) 7252]
(Iba grécke znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/307/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 108 ods. 2 prvým pododsekom zmluvy (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Po doručení informácií, podľa ktorých bola údajne v roku 1993 a v nasledujúcich rokoch poskytnutá pomoc podnikom okresov Kastoria a Evia v rámci opätovného prerokovania dlhov, listom z 27. mája 2003 Komisia požiadala grécke orgány, aby jej zaslali do štyroch týždňov znenie právneho základu tejto operácie, ako aj každú informáciu potrebnú na preskúmanie z hľadiska článkov 87 a 88 Zmluvy o ES (3).
(2)
Listom z 10. júla 2003, zaevidovaným 17. júla 2003, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii stručnú správu gréckych orgánov, v ktorej tieto orgány požiadali o predĺženie lehoty uvedenej v odôvodnení 1 o jeden mesiac.
(3)
Listom zo 4. augusta 2003, zaevidovaným 6. augusta 2003, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii informácie požadované v liste z 27. mája 2003.
(4)
Po preskúmaní týchto informácií sa ukázalo, že pomoc bola poskytnutá bez súhlasu Komisie. Z tohto dôvodu sa Komisia rozhodla založiť spis o neoznámenej pomoci, zaevidovaný pod číslom NN 153/03.
(5)
Listom z 21. júna 2004 (4) Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (C 23/2004) (ďalej len „prvé rozhodnutie o začatí konania“).
(6)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (5). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci.
(7)
Komisia nedostala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán.
(8)
Listom z 13. júla 2004, zaevidovaným 19. júla 2004, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty poskytnutej gréckym orgánom na zaslanie odpovede na prvé rozhodnutie o začatí konania o jeden mesiac.
(9)
Faxom zo 6. augusta 2004 Komisia súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.
(10)
Listom z 9. augusta 2004, zaevidovaným 10. augusta 2004, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii zaslalo Komisii odpoveď gréckych orgánov na prvé rozhodnutie o začatí konania.
(11)
Počas skúmania informácií zaslaných gréckymi orgánmi listom zo 4. augusta 2003 sa ukázalo, že uvedená pomoc sa netýkala iba okresov Kastoria a Evia, ale aj okresov Florina a Kilkis. Komisia z tohto dôvodu požiadala grécke orgány o doplňujúce informácie o tejto pomoci faxom z 22. apríla 2004.
(12)
Listom z 26. mája 2004 Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty poskytnutej gréckym orgánom na doručenie doplňujúcich informácií o jeden mesiac.
(13)
Faxom zo 7. júna 2004 Komisia súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.
(14)
Listom z 1. júla 2004, zaevidovaným v ten istý deň, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii zaslalo Komisii informácie požadované vo faxe z 22. apríla 2004.
(15)
Po preskúmaní týchto informácií sa ukázalo, že pomoc bola poskytnutá bez súhlasu Komisie. Útvary Komisie sa preto rozhodli založiť spis o neoznámenej pomoci, zaevidovaný pod číslom NN 70/04.
(16)
Listom z 9. júna 2005 (7) Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci pomoci poskytnutej v okresoch Florina a Kilkis (C 20/2005) (ďalej len „druhé rozhodnutie o začatí konania“).
(17)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (8). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci.
(18)
Komisia nedostala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán.
(19)
Listom z 24. júna 2005, zaevidovaným 28. júna 2005, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty poskytnutej gréckym orgánom na oznámenie ich odpovede na druhé rozhodnutie o začatí konania o dva mesiace.
(20)
Faxom z 13. júla 2005 Komisia súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.
(21)
Listom z 18. augusta 2005, zaevidovaným 24. augusta 2005, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii odpoveď gréckych orgánov na druhé rozhodnutie o začatí konania.
(22)
Pri skúmaní informácií, ktoré zaslali grécke orgány vo svojom liste z 1. júla 2004, sa ukázalo, že pomoc bola poskytnutá aj v iných okresoch ako v tých, ktorých sa týkali prvé dve rozhodnutia o začatí konania. Z toho dôvodu Komisia požiadala grécke orgány o doplňujúce informácie o tejto pomoci faxom z 12. novembra 2004.
(23)
Listom z 13. decembra 2004, zaevidovaným 15. decembra 2004, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty poskytnutej gréckym orgánom na zaslanie doplňujúcich informácií o jeden mesiac.
(24)
Faxom zo 6. januára 2005 Komisia súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.
(25)
Listom z 27. januára 2005, zaevidovaným 1. februára 2005, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii doplňujúce informácie požadované vo faxe z 12. novembra 2004.
(26)
Po preskúmaní týchto informácií sa ukázalo, že pomoc bola poskytnutá bez súhlasu Komisie. V dôsledku toho sa Komisia rozhodla založiť spis o neoznámenej pomoci, zaevidovaný pod číslom NN 20/05.
(27)
Listom z 22. decembra 2005 (10) Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti pomoci poskytnutej v okresoch Rodopy, Evros, Xanthi a Dodekanézy, ako aj na ostrovoch Lesbos, Samos a Chios (C 50/05) (ďalej len „tretie rozhodnutie o začatí konania“).
(28)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (11). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci.
(29)
Komisia nedostala žiadnu pripomienku od zainteresovaných tretích strán.
(30)
Listom z 23. januára 2006, zaevidovaným 25. januára 2006, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty poskytnutej gréckym orgánom na doručenie ich odpovede na tretie rozhodnutie o začatí konania o tri mesiace.
(31)
Faxom z 3. februára 2006 Komisia súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.
(32)
Listom z 10. mája 2004, zaevidovaným 11. mája 2006, Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii odpoveď gréckych orgánov na tretie rozhodnutie o začatí konania.
(33)
Po opätovnom preskúmaní všetkých doručených právnych základov Komisia požiadala grécke orgány faxom z 12. januára 2011, aby jej poskytli spresnenia o uvedenej pomoci do jedného mesiaca.
(34)
Elektronickou poštou zo 7. februára 2011 Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii požiadalo Komisiu o predĺženie uvedenej lehoty o 40 pracovných dní.
(35)
Faxom zo 17. februára 2011 Komisia súhlasila s predĺžením lehoty o dvadsať pracovných dní.
(36)
Elektronickou poštou z 15. marca 2011 a z 29. marca 2011 Stále zastúpenie Grécka pri Európskej únii doručilo Komisii uvedené spresnenia.
II. OPIS
(37)
Vo výnose č. 69836/B1461 z 30. septembra 1993 sa ustanovuje konverzia splatných alebo nesplatných pohľadávok k 30. júnu 1993 vyplývajúcich z pôžičiek každého druhu (prevádzkový kapitál a investície) v drachmách alebo devízach, priznaných priemyselným a remeselným podnikom, ktoré sú usadené a pôsobia v okresoch Kastoria a Evia, bez ohľadu na ich hlavné sídlo, ako aj z bankových záruk v drachmách alebo devízach získaných na úkor uvedených podnikov, na novú pôžičku splatnú do desiatich rokov na základe fixných polročných splátok istiny a úrokov alebo na základe polročných splátok rovnakej sumy a úrokov vypočítaných podľa sadzby uplatňovanej v danej chvíli na reštrukturalizáciu dlhov (sadzba uplatňovaná na pôžičku je sadzbou používanou v prípade štátnych pokladničných poukážok za dvanásť mesiacov pri emisii predchádzajúcej začiatku každého obdobia na výpočet úrokov z pôžičky, zvýšenou o dve jednotky, s bonifikáciou o 10 percentuálnych bodov počas prvých piatich rokov na ťarchu účtu podľa zákona č. 128/75 (12)).
(38)
Alternatívne môžu uvedené podniky získať na päť rokov úrokovú bonifikáciu vo výške 10 percentuálnych bodov na svoje dlhy v drachmách alebo v devízach v kurze k 30. júnu 1993, súvisiace s investíciami do aktív alebo do prevádzkového kapitálu.
(39)
Podniky musia byť životaschopné po reštrukturalizácii (čo predpokladá stav v ťažkostiach), pričom toto kritérium overujú banky.
(40)
Vo výnosoch č. 2035824/5887 z 1. júna 1994, č. 2045909/7431/0025 z 26. augusta 1994, č. 2071670/11297 z 9. novembra 1994 a č. 72742/B1723 z 8. decembra 1994 sa upravujú obdobia odkladu a úrokové bonifikácie spojené s novými pôžičkami a poskytujú na tieto pôžičky krytie štátnou zárukou.
(41)
V ministerskom výnose č. 66336/B1398 zo 14. septembra 1993 sa ustanovujú rovnaké opatrenia a podmienky pomoci ako opatrenia a podmienky pomoci opísané v odôvodnení 37. Takisto sa ustanovuje, že štát poskytne záruky na istinu a úroky reštrukturalizovaných dlhov priemyselných a remeselných podnikov v okresoch Florina a Kilkis, ako aj to, že štát uhradí úroky z omeškania uplatniteľné k 31. decembru 1992 z pôžičiek priznaných na prevádzkový kapitál a investície týchto podnikov v rámci obmedzení rozpočtu podľa zákona č. 128/75.
(42)
Výnos č. 66336/B1398 zo 14. septembra 1993 bol zmenený a doplnený výnosom č. 30755/B1199 z 21. júla 1994, výnosom č. 60029/B1541 z 23. septembra 1994, výnosom č. 72742/B1723 z 8. decembra 1994, výnosom č. 236/B22 zo 4. januára 1995, výnosom č. 8014/B285 z 28. februára 1995, výnosom č. 44678/B1145 z 3. júla 1995, výnosom č. 44446/B1613 z 24. decembra 1996, výnosom č. 40410/B1678 z 9. decembra 1997, výnosom č. 10995/B546 z 24. marca 1999, výnosom č. 12169/B736 z 22. marca 2000 a výnosom č. 35913/B2043 z 24. októbra 2000. Tieto rozličné výnosy upravujú trvanie pôžičiek, obdobia odkladu a úrokové bonifikácie spojené s novými pôžičkami a tiež predlžujú obdobie, po ktorom sa stanú neuhradené zmenky splatnými.
(43)
Podniky musia byť životaschopné po reštrukturalizácii (čo predpokladá stav v ťažkostiach), pričom toto kritérium overujú banky.
(44)
V ministerskom výnose č. 1648/B.22/13.1.1994 sa ustanovuje toto:
a)
v prípade nových pôžičiek na prevádzkový kapitál priznaných od 1. apríla 1993 priemyselným, remeselným a banským podnikom, podnikom veľkochovu, hotelierskym podnikom a lodiarskym podnikom usadeným bez ohľadu na ich hlavné sídlo v okresoch Xanthi, Rodopy a Evros, úroková bonifikácia vo výške 10 (desať) percentuálnych bodov na ťarchu účtu podľa zákona č. 128/75 až do výšky 20 % obratu podniku za predchádzajúci rok alebo 50 % objednávok bežného roka v prípade úrokov zaúčtovaných od 1. apríla 1993 do 31. marca 1996 so štátnou zárukou až do výšky celkovej sumy 100 000 000 GRD (293 470 EUR);
b)
zoskupenie do novej pôžičky splatnej za desať rokov na základe fixných polročných splátok istiny a úrokov z celkovej sumy k 31. decembru 1993 splatných alebo nesplatných pohľadávok vyplývajúcich z pôžičiek na investície alebo na prevádzkový kapitál schválených priemyselným, remeselným a banským podnikom, veľkochovom, hotelierskym podnikom a podnikom v oblasti Trácie s úrokovou bonifikáciou vo výške 10 (desať) percentuálnych bodov počas prvých piatich rokov na ťarchu účtu podľa zákona č. 128/75 so štátnou zárukou;
c)
zahrnutie do reštrukturalizácie úrokov z omeškania splatných k 31. decembru 1992 z pôžičiek na investície alebo prevádzkový kapitál.
(45)
Podniky musia byť životaschopné po reštrukturalizácii (čo predpokladá ťažkosti), pričom toto kritérium kontrolujú banky.
(46)
Výnos č. 1648/B.22/13.1.1994 bol viackrát zmenený a doplnený ministerskými výnosmi č. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 a 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Všetky tieto právne normy upravujú také technické parametre ako úrokové bonifikácie, obdobia odkladu, trvanie pôžičiek a trvanie období, od ktorých sa neuhradené zmenky stávajú splatnými.
(47)
Ministerským výnosom č. 2003341/683/0025/17.2.94 sa poskytuje štátna záruka na pôžičky na prevádzkový kapitál priznané od 1. apríla 1993 priemyselným, remeselným a banským podnikom, veľkochovom, hotelierskym podnikom a lodiarskym podnikom, usadeným bez ohľadu na ich hlavné sídlo v okresoch Xanthi, Rodopy a Evros, do výšky 100 000 000 GRD (293 470 EUR) na podnik, ako aj na pohľadávky (kapitálové a úrokové) vyplývajúce z reštrukturalizácie dlhov k 31. decembru 1993 plynúcich zo starých pôžičiek priznaných v súlade s ustanoveniami spoločného výnosu č. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94.
(48)
Výnos č. 2003341/683/0025/17.2.94 bol viackrát zmenený a doplnený výnosmi č. 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 a 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Všetky tieto právne normy uplatňujú štátnu záruku pri uplatňovaní opatrení ustanovených rôznymi výnosmi, ktorými sa mení a dopĺňa výnos č. 1648/B.22/13.1.1994 (pozri odôvodnenie 46).
(49)
V uvedenom zozname ministerský výnos č. 2/82257/0025/18.12.2000 spresňuje, že na to, aby spoločnosti mohli využiť tieto ustanovenia, musia byť absolútne životaschopné (a nie po reštrukturalizácii, ako sa uviedlo v iných výnosoch spomenutých v tomto rozhodnutí), čo predpokladá, že sa nenachádzajú v ťažkostiach.
(50)
Ministerským výnosom č. 2041901/16.5.1989 sa poskytuje úroková bonifikácia vo výške troch percentuálnych bodov na ťarchu spoločného účtu podľa zákona č. 128/75 na nesplatené zostatky pôžičiek na prevádzkový kapitál priznaných od 1. apríla 1989 obchodným a remeselným podnikom, ktoré majú svoje sídlo v okresoch Evros, Lesbos, Samos, Chios a Dodekanézy.
(51)
V ministerskom výnose č. 2078809/10.10.89 sa stanovuje úroková bonifikácia vo výške troch percentuálnych bodov (3 %) na ťarchu spoločného účtu podľa zákona č. 128/75 na nesplatené zostatky pôžičiek na prevádzkový kapitál priznaných od 1. apríla 1989 obchodným a remeselným podnikom, ktoré majú svoje sídlo v okresoch Rodopy, Xanthi a Samos.
(52)
Ministerské výnosy č. 9034/B.289/10.2.2003 a 37497/B.1232/2.6.2003 doplňujú výnosy uvedené v bodoch 50 a 51, pričom sa v nich spresňuje rozsah a niektoré technické parametre stanovených úrokových bonifikácií.
III. DÔVODY, KTORÉ VIEDLI K ROZHODNUTIAM O ZAČATÍ KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
(53)
Pri troch uvedených schémach mala Komisia pochybnosti nielen o nejestvovaní štátnej pomoci, ale aj o zlučiteľnosti pomoci, ktorú pokladala za existujúcu, s vnútorným trhom.
a) Odôvodnenie prvého rozhodnutia o začatí konania
(54)
Prvé konanie sa začalo z týchto kumulatívnych dôvodov:
a)
keď boli grécke orgány požiadané, aby sa vyjadrili k uvedenej pomoci, uviedli, že ministerské výnosy slúžiace za právny základ pre túto pomoc neboli oznámené, pretože grécke orgány sa domnievali, že pomoc zavedená týmito výnosmi nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES; okrem toho dodali, že aj keď nepoznali presný počet príjemcov, na sumy uvedenej pomoci sa malo pravdepodobne vzťahovať pravidlo de minimis;
b)
vzhľadom na to, že v čase, keď bola pomoc poskytnutá, sa pravidlo de minimis neuplatňovalo v poľnohospodárskom sektore a výnosy vytvárajúce právny základ uvedenej pomoci boli určené podnikom majúcim problémy s likviditou, Komisia uvážila, že pomoc sa mala analyzovať na základe rozličných pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
c)
tiež v poľnohospodárskom sektore dostupné informácie neumožňovali určiť, či bola štátna záruka poskytnutá pri dodržiavaní rozličných pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na štátnu pomoc vo forme záruk od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených ministerských výnosov;
d)
v priemyselnom a remeselnom sektore bolo, samozrejme, pravidlo de minimis uplatniteľné, keďže však grécke orgány nepoznali počet príjemcov opatrení ustanovených uvedenými ministerskými výnosmi a keďže pomoc de minimis sa vypočítava za obdobie troch rokov, a nie pre jednorazovú operáciu, nebolo možné určiť, či sa na pomoc stanovenú v uvedených výnosoch mohlo skutočne vzťahovať pravidlo de minimis; v takomto kontexte sa pomoc mala analyzovať aj na základe rôznych pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
e)
v týchto istých sektoroch dostupné informácie neumožňovali určiť, či bola štátna záruka poskytnutá pri dodržiavaní rôznych pravidiel vzťahujúcich sa na štátnu pomoc vo forme záruk uplatniteľných od nadobudnutia účinnosti prvého z už uvedených výnosov.
b) Odôvodnenie druhého rozhodnutia o začatí konania
(55)
Druhé konanie sa začalo z týchto kumulatívnych dôvodov:
a)
keď boli grécke orgány požiadané, aby sa vyjadrili k uvedenej pomoci, uviedli, že hoci nepoznali presný počet príjemcov, na sumy uvedenej pomoci sa malo pravdepodobne vzťahovať pravidlo de minimis; okrem skutočnosti, že až do 1. januára 2005 sa pravidlo de minimis nevzťahovalo na poľnohospodársky sektor, Komisia nemala k dispozícii nijaký údaj, ktorý by jej umožnil určiť, do akej miery by mohli sumy prijaté poľnohospodárskymi podnikmi na základe ministerského výnosu č. 66336/B.1398 a jeho zmien a doplnení patriť do pôsobnosti nariadenia Komisie (ES) č. 1860/2004 zo 6. októbra 2004 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva (17), ktorým sa zaviedlo pravidlo de minimis v poľnohospodárskom sektore;
b)
vzhľadom na to, že už uvedené výnosy boli určené podnikom v ťažkostiach, pomoc sa mala analyzovať na základe rozličných pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti prvého uvedeného výnosu, teda od 21. septembra 1993; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
c)
tiež v poľnohospodárskom sektore dostupné informácie neumožňovali určiť, či bola štátna záruka poskytnutá pri dodržiavaní rozličných pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na štátnu pomoc vo forme záruk od 21. septembra 1993;
d)
v priemyselnom a remeselnom sektore bolo, samozrejme, pravidlo de minimis uplatniteľné, keďže však grécke orgány nepoznali počet príjemcov opatrení stanovených v uvedených ministerských výnosoch a keďže strop pomoci de minimis sa vypočítava za obdobie troch rokov, a nie pre jednorazovú operáciu, nebolo možné určiť, či sa na pomoc stanovenú v uvedených výnosoch mohlo skutočne vzťahovať pravidlo de minimis; v takomto kontexte sa pomoc mala analyzovať aj na základe rôznych pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od 21. septembra 1993; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
e)
v týchto istých sektoroch dostupné informácie neumožňovali určiť, či bola štátna záruka poskytnutá pri dodržiavaní rôznych pravidiel vzťahujúcich sa na štátnu pomoc vo forme záruk uplatniteľných od 21. septembra 1993.
c) Odôvodnenie tretieho rozhodnutia o začatí konania
(56)
Tretie konanie sa začalo z týchto kumulatívnych dôvodov:
a)
v informáciách, ktoré grécke orgány poskytli, uviedli tak ako v prípade začatia dvoch predchádzajúcich konaní, že na uvedené sumy sa malo pravdepodobne vzťahovať pravidlo de minimis; okrem skutočnosti, že až do 1. januára 2005 sa pravidlo de minimis nevzťahovalo na poľnohospodársky sektor, Komisia nemala k dispozícii nijaký údaj, ktorý by jej umožnil určiť, do akej miery by mohli sumy prijaté poľnohospodárskymi podnikmi na základe výnosov vytvárajúcich právny základ uvedenej schémy patriť do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1860/2004;
b)
vzhľadom na to, že uvedené výnosy boli určené podnikom v ťažkostiach, pomoc sa mala analyzovať na základe rozličných pravidiel vzťahujúcich sa na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti už uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
c)
v priemyselnom, hotelierskom a remeselnom sektore bolo, pravdaže, pravidlo de minimis uplatniteľné, keďže však grécke orgány neposkytli informácie o počte príjemcov opatrení a keďže strop pomoci de minimis sa vypočítava za obdobie troch rokov, a nie pre jednorazovú operáciu, nebolo možné určiť, či sa na pomoc stanovenú v uvedených výnosoch mohlo skutočne vzťahovať pravidlo de minimis; v takomto kontexte sa pomoc mala analyzovať aj na základe rôznych pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
d)
v uhoľnom a lodiarskom sektore bolo pravidlo de minimis uplatniteľné až od nadobudnutia účinnosti nariadenia Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis (18); z dôvodov uvedených v písmene c) sa však pomoc mala analyzovať aj na základe rôznych pravidiel, ktoré boli uplatniteľné na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach od vstupu do platnosti prvého z uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
e)
v sektore námornej dopravy nejestvovalo uplatniteľné pravidlo de minimis; pomoc sa mala tiež analyzovať na základe pravidiel, ktorými sa riadi záchrana a reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených výnosov; dostupné informácie však neumožňovali určiť, či sa tieto pravidlá dodržiavali;
f)
v žiadnom z uvedených sektorov dostupné informácie neumožňovali určiť, či štátna záruka bola poskytnutá pri dodržiavaní rôznych pravidiel uplatniteľných na štátnu pomoc vo forme záruk od nadobudnutia účinnosti prvého z uvedených výnosov;
g)
výnos č. 2041901/16.5.1989 a výnosy uvedené v odôvodneniach 51 a 52 ustanovovali pomoc pre iné okresy ako Rodopy, Xanthi a Evros a nebolo možné určiť, či plánovaný intervenčný systém bol rozšírením systému vzťahujúceho sa na tri uvedené okresy, alebo nezávislým systémom; bez ohľadu na to, o ktorý prípad ide, na základe dostupných informácií nebolo možné určiť ani to, či sa dodržiavali normy uplatniteľné v oblasti štátnej pomoci (normy uplatniteľné v oblasti pomoci na regionálny účel alebo na účel pravidla de minimis);
h)
za predpokladu, že ministerské výnosy uvedené v písmene g) predstavovali rozšírenie intervenčného systému uplatneného v okresoch Rodopy, Xanthi a Evros, nebolo možné určiť, či sa na plánovanú pomoc mohlo vzťahovať pravidlo de minimis, alebo či sa mohla považovať za zlučiteľnú s ustanoveniami, ktorými sa riadi poskytnutie pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach;
i)
za predpokladu, že ministerské výnosy uvedené v písmene g) predstavovali nezávislý intervenčný systém, bolo nutné, vzhľadom na nejestvovanie spresnení v tejto súvislosti v ich ustanoveniach, preskúmať zlučiteľnosť jeho uplatnenia na zdravé podniky a podniky v ťažkostiach, pričom analýza vedie k týmto záverom:
i)
v prípade podnikov v ťažkostiach nebolo možné určiť, či sa na plánovanú pomoc mohlo vzťahovať pravidlo de minimis alebo či mohla byť pokladaná za zlučiteľnú s ustanoveniami, ktorými sa riadi poskytovanie pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach,
ii)
v prípade zdravých podnikov nebolo možné určiť, či prevádzkový kapitál vytvorený vďaka pôžičke s poskytnutou úrokovou bonifikáciou slúžil na financovanie investícií oprávnených v zmysle právnych predpisov Únie v oblasti pomoci na regionálny účel.
IV. PRIPOMIENKY GRÉCKYCH ORGÁNOV K ROZHODNUTIAM O ZAČATÍ KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
a) Pripomienky gréckych orgánov k prvému rozhodnutiu o začatí konania
(57)
Vo svojom liste z 9. augusta 2004 grécke orgány uviedli toto:
a)
zoskupenie pôžičiek je administratívnym nástrojom, ktorý nevyvoláva vysoké náklady orgánom verejnej moci;
b)
výpočet úrokov za obdobie šiestich mesiacov už podporila judikatúra gréckeho najvyššieho súdu, ktorý vyhlásil trojmesačnú kapitalizáciu za protiprávnu a neoprávnenú, zodpovednú za zhoršenie zadlženosti;
c)
poskytnutie štátnej záruky nemožno pokladať za pomoc, pretože jej využitie je spojené s mimoriadne tvrdými opatreniami pre dlžníkov;
d)
počas referenčného obdobia úrokové sadzby v Grécku, ktoré boli omnoho vyššie ako v ostatnej Európe, takými zostali napriek bonifikáciám; nedošlo teda k narušeniu hospodárskej súťaže o to viac, že prijímajúce podniky museli byť životaschopné; okrem toho boli bonifikácie financované zo špeciálneho účtu mimo štátneho rozpočtu;
e)
poskytnutie období odkladu nemožno pokladať za pomoc vzhľadom na to, že dlh a úroky pretrvávajú: ide len o odloženie splatenia odôvodnené hospodárskou konjunktúrou;
f)
výnos č. 72742/B1723 (pozri odôvodnenie 42) nevyvoláva nijaké dodatočné náklady v porovnaní s nákladmi, ktoré vyvoláva výnos vytvárajúci základ uvedenej schémy;
g)
uvoľnenie zábezpek podľa ministerského výnosu č. 2071670/11297 nemožno pokladať za pomoc podniku, pretože tieto zábezpeky sú prispôsobené sume reštrukturalizovaných pôžičiek; okrem toho grécka štátna záruka nekryje každý druh nákladov, ktoré banky vyžadujú od dlžníkov;
h)
ministerský výnos č. 69836/B1451 a jeho zmeny a doplnenia sa týkali vo všeobecnosti spracovateľských podnikov a neuvádzali sa v nich osobitne spracovateľské podniky z poľnohospodárskeho sektora, na ktoré sa vzťahovali nariadenia Rady (EHS) č. 866/90 z 29. marca 1990 o zlepšení podmienok spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov (19), (ES) č. 951/97 z 20. mája 1997 o zlepšení podmienok spracovania a predaja poľnohospodárskych produktov (20) a (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) (21); tieto nariadenia sa uplatňovali prostredníctvom operačných programov druhého a tretieho podporného rámca Spoločenstva; podniky, ktoré realizovali investície a dostali na tento účel pomoc od ministerstva poľnohospodárstva, rozvoja a výživy, nemohli využiť reštrukturalizáciu dlhov, keďže to nebolo ustanovené; neuplatnilo sa ani pravidlo de minimis, keďže na získanie dotácie by museli hospodárske subjekty predtým vykonať práce a znášať ich náklady;
i)
odkaz na pravidlo de minimis slúži výhradne na ilustráciu skutočnosti, že väčšina poskytnutej pomoci bola nižšia ako horná hranica de minimis bez osobitného odkazu na poľnohospodársky sektor;
j)
kritérium „životaschopnosti po reštrukturalizácii“ nemá v ničom vplyv na celkové hodnotenie životaschopnosti podniku vykonané úverovou inštitúciou, keďže o oprávnenosti na reštrukturalizáciu sa rozhodlo hneď po preskúmaní životaschopnosti;
k)
reštrukturalizácia sa týka starých pôžičiek a na nové investície nebolo poskytnuté žiadne financovanie;
l)
pokiaľ ide o celkový grantový ekvivalent reštrukturalizácie, veľká väčšina pomoci nebola vysoká, všetky dotknuté oblasti (Kastoria a Evia) boli znevýhodnenými oblasťami v zmysle smernice Rady 75/268/EHS z 28. apríla 1975 o poľnohospodárstve v horských, pahorkatých a niektorých znevýhodnených oblastiach (22) a celá krajina patrí do cieľa č. 1;
m)
úroková sadzba uplatňovaná na nové pôžičky je sadzbou poslednej emisie štátnych pokladničných poukážok a bonifikácia sa netýka celého trvania reštrukturalizovanej pôžičky, ale len prvých kritických rokov, a rozdiel sadzby nie je veľký (1 až 2 body);
n)
schéma trvala od 30. júna 1993 do 30. júna 2003.
b) Pripomienky gréckych orgánov k druhému rozhodnutiu o začatí konania
(58)
V liste z 18. augusta 2005 grécke orgány poskytli tieto argumenty, väčšinou už formulované v ich odpovediach na prvé rozhodnutie o začatí konania (pozri predchádzajúce odôvodnenie):
a)
zoskupenie pôžičiek je administratívnym nástrojom, ktorý nevyvoláva vysoké náklady orgánom verejnej moci (v tejto súvislosti dodávajú, že cieľom tohto nástroja nie je selektívne poskytovanie pomoci);
b)
výpočet úrokov na obdobie šiestich mesiacov už bolo podporené judikatúrou gréckeho najvyššieho súdu, ktorý vyhlásil za protiprávnu a neoprávnenú trojmesačnú kapitalizáciu úrokov, zodpovednú za zhoršenie zadlženia;
c)
počas referenčného obdobia úrokové sadzby v Grécku, ktoré boli omnoho vyššie ako vo zvyšku Spoločenstva, zostali rovnaké napriek bonifikáciám;
d)
poskytnutie štátnej záruky nemožno pokladať za pomoc, lebo jej využitie je spojené s mimoriadne tvrdými podmienkami pre dlžníkov;
e)
úroky z omeškania a bonifikácie sa financovali zo špeciálneho účtu (účet podľa zákona č. 128/75) mimo štátneho rozpočtu;
f)
poskytnutie období odkladu nemožno pokladať za pomoc vzhľadom na to, že dlh a úroky pretrvávajú: ide len o odloženie splatenia odôvodnené hospodárskou konjunktúrou;
g)
v ustanoveniach ministerského výnosu č. 66336/B.1398/1993 a v jeho zmenách a doplneniach sa stanovila možnosť intervencií v prospech podnikov pôsobiacich v okresoch Florina a Kilkis bez vysokých nákladov pre orgány verejnej moci a pod podmienkou, že uvedené podniky sa pokladajú za životaschopné; nenarúšali teda hospodársku súťaž v zmysle článku 87 Zmluvy o ES; okrem toho netreba zabúdať, že okresy Florina a Kilkis susedia s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a že počas referenčného obdobia (90. roky) veľmi trpeli pre nestabilitu a vojnový stav v regióne;
h)
napokon vyššie uvedený výnos sa odvoláva na priemyselné a remeselné podniky; podľa gréckych orgánov údajne nejestvovali poľnohospodárske podniky dotknuté jeho ustanoveniami.
c) Pripomienky gréckych orgánov k tretiemu rozhodnutiu o začatí konania
(59)
Vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány poskytli tieto argumenty:
a)
okresy dotknuté uvedenými výnosmi zažívali ťažkú hospodársku konjunktúru poznačenú slabou mierou aktivity a vyššou mierou nezamestnanosti ako vo zvyšku krajiny; tento kontext bol zhoršený vojnovým stavom v susedných krajinách (napríklad Kosovo); hospodárska súťaž teda nemohla byť narušená a pomoc poskytnutá vo forme reštrukturalizácie dlhov a bonifikácie mohla využívať výnimku uvedenú v článku 87 ods. 3 písm. a) a c) Zmluvy o ES;
b)
pomoc sa zameriavala na riešenie takých problémov ako nedostatočná dynamickosť miestnych trhov, zmenšenie trhu zamestnanosti a zníženie dopytu, ako aj na dlhodobý hospodársky rozvoj;
c)
pokiaľ ide o argument Komisie, podľa ktorého mohol byť narušený obchod Spoločenstva vzhľadom na silnú konkurenciu jestvujúcu v poľnohospodárskom sektore, spomedzi všetkých skúmaných výnosov sa len výnos č. 1648/B22/13.1.1994 týkal podnikov venujúcich sa veľkochovu; okrem toho počas obdobia 1995 - 2004 produkcia mäsa v okresoch Evros, Rodopy a Xanthi predstavovala len malú časť poľnohospodárskej výroby uvedených okresov a v uvažovanom období hrubý domáci produkt (HDP) (tak v absolútnom vyjadrení, ako aj na obyvateľa) zostal výrazne nižší ako celoštátny priemer, aj keď v týchto okresoch narástol;
d)
výnosy č. 2041901/16.5.1989 a 2078809/1989, ktoré ustanovujú úrokové bonifikácie na pôžičky na prevádzkový kapitál pre podniky z Lesbosu, Samosu, Chiosu a Dodekanéz, tiež ustanovujú, že tieto podniky musia byť životaschopné pred reštrukturalizáciou svojich dlhov a po nej;
e)
príslušné útvary v Grécku boli požiadané, aby zozbierali údaje o skutočne poskytnutej pomoci, ale nemohli ich dodať;
f)
úrokové bonifikácie sa financujú z účtu podľa zákona č. 128/75, ktorý neobsahuje štátne zdroje, pretože ide o účet určený hlavne na prerozdelenie prostriedkov.
d) Listy gréckych orgánov z 15. a 29. marca 2011
(60)
Vo svojich listoch z 15. a 29. marca 2011 grécke orgány predovšetkým spresnili dátumy konca účinnosti pôvodných výnosov, ktorými sa riadili uvedené schémy. Týmito dátumami sú:
a)
30. jún 2003 v prípade výnosu č. 69836/B1461 (okresy Kastoria a Evia);
b)
30. jún 2000 v prípade výnosu č. 66336/B/398/14-9-1993 (okresy Florina a Kilkis);
c)
31. december 2005 v prípade výnosu č. 1648/B.22/13.1.94 (okresy Xanthi, Rodopy a Evros);
d)
31. december 2004 v prípade výnosu č. 2041901/16-5-1989 (okresy Rodopy, Evros, Xanthi a Dodekanézy; ostrovy Lesbos, Samos a Chios).
(61)
Grécke orgány potom spresnili, že kritérium životaschopnosti podnikov po reštrukturalizácii dlhov neznamenalo samotné zohľadnenie životaschopnosti podnikov po reštrukturalizácii dlhov, ale skôr celkové hodnotenie životaschopnosti podnikov pred reštrukturalizáciou a po nej.
(62)
Obidva listy tiež obsahujú tabuľky uvádzajúce grantový ekvivalent uvedenej pomoci, ktorú dostal každý prijímajúci podnik, pričom ich cieľom bolo upozorniť na percento podnikov, pri ktorých sa mohla na pomoc vzťahovať schéma pomoci de minimis. Grécke orgány však uviedli, že v prípade pomoci poskytnutej podľa výnosov č. 2041901/16-5-1989 (okresy Xanthi, Rodopy a Evros, Samos, Lesbos, Chios a Dodekanézy) a 1648/B.22/13.1.94 (Xanthi, Rodopy a Evros) sa dostupné údaje vzťahujú len na obdobie 2004 - 2007. Dodané údaje v prípade pomoci poskytnutej podľa výnosu č. 69836/B1461 (okresy Kastoria a Evia) sa vzťahujú na obdobie 1993 - 1998 a v prípade pomoci poskytnutej podľa výnosu č. 66336/B/398/14-9-1993 (okresy Florina a Kilkis) na obdobie 1993 - 2001. Tieto údaje boli získané od bánk, ale nie všetky banky reagovali. Grécke orgány si však myslia, že číselné údaje sa približujú celkovej sume poskytnutej pomoci, keďže banky, ktoré reagovali, sú hlavnými poskytovateľmi úverov v príslušných krajoch. Podľa gréckych orgánov analýza údajov ukazuje, že pomoc zapadá do rámca stropu de minimis v 73,55 % až 99,46 % prípadov podľa uvažovaného obdobia a uvažovaného výnosu.
(63)
Grécke orgány napokon spresnili, že podniky na výrobu, spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov neboli oprávnené na pomoc a že výraz „banské podniky“ v skutočnosti označuje podniky na ťažbu mramoru a kameňa.
V. POSÚDENIE
V.I. EXISTENCIA POMOCI
(64)
Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. V absolútnom význame uvedená pomoc zodpovedá tejto definícii v tom zmysle, že je financovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov, zameriava sa na isté podniky (podniky poľnohospodárskeho, remeselného, priemyselného, hotelierskeho, ťažobného sektora - pozri odôvodnenie 63 - a námorného sektora v uvedených okresoch), pričom ich zvýhodňuje takými opatreniami ako reštrukturalizácia ich pôžičiek, úľava poskytnutá na zmenky ich novým časovým rozvrhnutím, úrokové bonifikácie či tiež poskytnutie záruk, a môže ovplyvniť obchod (23) a narúšať hospodársku súťaž (24).
(65)
Grécke orgány sa, pravdaže, pokúsili preukázať, že uvedená pomoc mohla patriť do rámca schémy de minimis, a teda nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Avšak okrem skutočnosti, že pravidlo de minimis nebolo vždy uplatniteľné vo všetkých dotknutých sektoroch počas obdobia platnosti výnosov vytvárajúcich právny základ pre uvedené schémy (to je ostatne jeden z dôvodov, pre ktoré sa začali konania), sú tieto údaje neúplné, čo priznali aj uvedené orgány (pozri odôvodnenie 62). Okrem toho sa sumy pomoci de minimis v sektoroch rôznia (nie sú rovnaké v priemyselnom a poľnohospodárskom sektore) a dodané tabuľky vyvolávajú domnienku, že grécke orgány si dobre nevšimli tento rozdiel. Napokon Komisia poznamenáva, že napriek informáciám gréckych orgánov, podľa ktorých podniky na výrobu, spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov neboli oprávnené na uvedenú schému pomoci, spomínané tabuľky jasne ukazujú, že niektoré podniky patriace do týchto odvetví činnosti skutočne dostali pomoc a táto pomoc sa pokladá za pomoc patriacu do rámca schémy de minimis, hoci zjavne presahuje prípustný strop.
(66)
Komisia pripomína, že každá individuálna pomoc poskytnutá podľa schémy, ktorá spĺňa v čase poskytnutia podmienky uvedené v uplatniteľnom nariadením o pomoci de minimis, sa pokladá za pomoc, ktorá nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
(67)
Keď grécke orgány začali poskytovať uvedenú pomoc v poľnohospodárskom sektore, ešte nejestvovali ustanovenia Únie, ktorými sa riadila pomoc de minimis.
(68)
Prvými ustanoveniami prijatými v tejto oblasti boli ustanovenia nariadenia (ES) č. 1860/2004 (25).
(69)
V súlade s nariadením (ES) č. 1860/2004, ktoré sa zároveň vzťahuje na primárnu poľnohospodársku výrobu, ako aj na spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov, pomoc nepresahujúca 3 000 EUR na príjemcu za obdobie troch rokov neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a nenarúša hospodársku súťaž alebo nehrozí narušením hospodárskej súťaže a v dôsledku toho sa na ňu nevzťahuje článok 107 ods. 1 zmluvy.
(70)
Podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 1860/2004 sa to rovnako týka aj pomoci poskytnutej pred nadobudnutím účinnosti uvedeného nariadenia, pokiaľ pomoc spĺňa všetky podmienky stanovené v jeho článkoch 1 a 3.
(71)
Dňa 1. januára 2008 bolo nariadenie Komisie (ES) č. 1860/2004 nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článku 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (26), ktorým sa zvyšuje suma pomoci de minimis na 7 500 EUR na obdobie troch fiškálnych rokov bez ohľadu na formu a cieľ pomoci, v rámci obmedzení maximálnej sumy na členský štát zodpovedajúcej 0,75 % hodnoty ročnej produkcie.
(72)
V článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1535/2007 sa ustanovuje, že „toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc poskytnutú pred 1. januárom 2008 podnikom v sektore poľnohospodárskej výroby pod podmienkou, že uvedená pomoc spĺňa všetky podmienky, ktoré sa ustanovujú v článkoch 1 až 4, s výnimkou výslovného odvolania sa na toto nariadenie uvedeného článku v článku 4 ods. 1 prvom pododseku“. Nariadenie sa však vzťahuje iba na primárnu poľnohospodársku výrobu.
(73)
Pravidlo de minimis uplatniteľné od 1. januára 2007 v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov je uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc (27) de minimis.
(74)
V článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1998/2006 sa stanovuje suma, do výšky ktorej pomoc nemá vplyv na obchod medzi členskými štátmi, nenarúša hospodársku súťaž alebo nehrozí narušením hospodárskej súťaže a v dôsledku toho sa na ňu nevzťahuje článok 107 ods. 1 zmluvy, na 200 000 EUR na príjemcu v priebehu obdobia troch fiškálnych rokov.
(75)
V článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1998/2006 sa ustanovuje, že „Toto nariadenie sa uplatňuje aj na pomoc poskytnutú ... podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych produktov pred nadobudnutím jeho účinnosti v prípade, ak pomoc spĺňa všetky podmienky ustanovené v článkoch 1 a 2...“.
(76)
V tejto súvislosti Komisia nebude pokladať za štátnu pomoc pomoc poskytnutú podľa analyzovaných výnosov, ktorá nepresahuje na príjemcu:
a)
v prípade primárnej poľnohospodárskej výroby: 3 000 EUR za obdobie troch rokov, ak v čase poskytnutia bola pomoc v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1860/2004, alebo 7 500 EUR za obdobie troch fiškálnych rokov, ak v čase poskytnutia bola pomoc v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1535/2007;
b)
v prípade spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov: 3 000 EUR za obdobie troch rokov, ak v čase poskytnutia bola pomoc v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1860/2004, alebo 200 000 EUR za obdobie troch fiškálnych rokov, ak v čase poskytnutia bola pomoc v súlade s ustanoveniami naridenia (ES) č. 1998/2006.
(77)
Komisia však zdôraznila, že podniky v ťažkostiach nemôžu využiť výhody ustanovení nariadení (ES) č. 1998/2006 a (ES) č. 1535/2007.
(78)
V iných sektoroch ako v poľnohospodárstve (teda v tomto konkrétnom prípade, v rôznych sektoroch uvedených v tomto rozhodnutí s výnimkou sektora lodiarstva, ktorý bude rozoberaný ďalej v odôvodneniach 80 a 81 (28)) pravidlo de minimis uvedené v oznámení Komisie z 20. mája 1992 s názvom Rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc malým a stredným podnikom z roku 1992 (29) (ďalej len „rámec z roku 1992“) bolo uplatniteľné v čase, keď bola uvedená pomoc poskytnutá. Pravidlo ustanovovalo, že „[…] platby pomoci ad hoc neprekračujúce 50 000 ECU pre daný druh výdavkov a schémy, podľa ktorých suma pomoci, ktorú môže dostať daný podnik na daný druh výdavkov na obdobie troch rokov, je ohraničená na túto výšku, už nebudú musieť byť oznámené podľa článku 93 ods. 3 [Zmluvy o ES] (30), pokiaľ poskytnutie pomoci alebo podmienky schémy obsahujú výslovnú podmienku ustanovujúcu, že dodatočná pomoc poskytnutá tomu istému podniku na rovnaký druh výdavkov z iných zdrojov financovania alebo v rámci ďalších schém nesmie zvýšiť celkovú sumu pomoci, ktorú podnik získa, nad hranicu 50 000 ECU...“. Toto pravidlo bolo neskôr opätovne definované v oznámení Komisie o pomoci de minimis z roku 1996 (31) (ďalej len „rámec z roku 1996“), v ktorom sa stanovila výška pomoci de minimis na 100 000 ECU na rovnaké obdobie, ďalej v nariadení (ES) č. 69/2001, v ktorom sa stanovila táto istá suma na 100 000 EUR na rovnaké obdobie.
(79)
Vzhľadom na dátumy konca platnosti analyzovaných schém (pričom posledný bol 31. decembra 2005) a na nejestvovanie retroaktívneho účinku v uplatňovaní právnych predpisov, pokiaľ ide o sektory uvedené v odôvodnení 78, Komisia nebude pokladať za štátnu pomoc pomoc poskytnutú podľa analyzovaných výnosov, ktorá neprekračuje na príjemcu:
a)
50 000 ECU na obdobie troch rokov počas obdobia od 19. augusta 1992 do 5. marca 1996, pokiaľ bola táto pomoc v čase poskytnutia v súlade s ustanoveniami rámca z roku 1992;
b)
100 000 ECU/EUR na obdobie troch rokov počas obdobia od 6. marca 1996 do 1. februára 2001, pokiaľ bola táto pomoc v čase poskytnutia v súlade s ustanoveniami rámca z roku 1996;
c)
100 000 EUR na obdobie troch rokov počas obdobia od 2. februára 2001 do 31. decembra 2005, pokiaľ bola táto pomoc v čase poskytnutia v súlade s relevantnými ustanoveniami nariadenia (ES) č. 69/2001.
(80)
Napokon v sektore lodiarstva sa pravidlo de minimis uplatňuje len od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 69/2001.
(81)
V dôsledku toho Komisia nebude pokladať za štátnu pomoc pomoc poskytnutú podľa analyzovaných výnosov, ktorá neprekračuje 100 000 EUR na príjemcu a na obdobie troch rokov v priebehu obdobia od 2. februára 2001 do 30. júna 2007, pokiaľ v čase svojho poskytnutia bola v súlade s relevantnými ustanoveniami nariadenia (ES) č. 69/2001.
(82)
Komisia nemôže prijať ostatné argumenty predložené gréckymi orgánmi na odôvodnenie neexistencie štátnej pomoci z týchto dôvodov, platných v každom prípade, keď boli citované:
a)
zdôrazňovaním toho, že zoskupenie pôžičiek nevyvolá zvýšené náklady pre orgány verejnej moci [pozri hlavne bod 57 písm. a) a bod 58 písm. a)], grécke orgány priznávajú, že operácia si vyžaduje náklady od štátu, inak povedané využíva štátne zdroje;
b)
až do realizácie oznámenia o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc vo forme záruk (32) (ďalej len „oznámenie z roku 2000“) sa všetky záruky pokladali za záruky obsahujúce prvok štátnej pomoci [pozri odôvodnenie 105 písm. a)]; oznámenie z roku 2000 ustanovuje, že záruku možno pokladať za záruku neobsahujúcu štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keď príjemcovia nie sú dlžníkmi vo finančných ťažkostiach a mohli by v zásade získať pôžičky za trhových podmienok na finančných trhoch bez zásahu štátu, keď sa záruky viažu na presnú finančnú operáciu, týkajú sa stanovenej pevnej maximálnej sumy, nekryjú viac ako 80 % nesplatenej pôžičky alebo iného finančného záväzku (okrem prípadov, keď ide o dlhové cenné papiere alebo iné podobné nástroje) a nie sú neobmedzené, keď sú podmienky schémy stanovené na základe realistického posúdenia rizika tak, aby poplatky, ktoré prijímajúce podniky zaplatia, umožnili v maximálnej miere samofinancovanie tejto schémy, keď schéma stanovuje podmienky, podľa ktorých sa budú poskytovať záruky, a ustanovuje, že jej financovanie sa bude skúmať aspoň raz ročne, a keď poplatky pokrývajú zároveň bežné riziká súvisiace s poskytnutím záruky a administratívne náklady schémy a umožňujú bežný výnos z počiatočného kapitálu, ktorý prípadne poskytne štát na rozbehnutie schémy; grécke orgány však neposkytli žiadnu informáciu potvrdzujúcu jestvovanie uvedených podmienok;
c)
z hľadiska hospodárskej súťaže poskytnutie obdobia odkladu [pozri odôvodnenie 57 písm. e) a odôvodnenie 58 písm. f)] nie je len odsunutím splácania v čase, lebo zmierňuje bremeno splácania v danej chvíli, a tak dočasne odbremeňuje príjemcu vo finančnej rovine;
d)
aj keď účet podľa zákona č. 128/75 používaný na financovanie úrokových bonifikácií [pozri odôvodnenie 57 písm. d), odôvodnenie 58 písm. e) a odôvodnenie 59 písm. f)] nebol súčasťou gréckeho štátneho rozpočtu, ako to uvádzajú samotné grécke orgány, zostáva štátnym zdrojom (33);
e)
poskytnutie úrokovej bonifikácie na pôžičky zabezpečuje výhodu podnikom, ktoré ju využívajú, aj keď sú úrokové sadzby v krajine vysoké;
f)
aj keď uvoľnenie poskytnutých zábezpek na získanie záruky [pozri odôvodnenie 57 písm. g)] nemá za následok žiadny priamy výdavok pre grécky štát podľa ministerského výnosu č. 2071670/11297, obsahuje prvok pomoci, pretože ustanovením tejto možnosti štát nielenže ponúka prijímajúcim podnikom možnosť získať kapitál, ale tiež ruší požadované kompenzačné opatrenie na získanie jeho záruky;
g)
skutočnosť, že úrokové sadzby boli v Grécku vysoké [pozri odôvodnenie 57 písm. d)], neznamená neexistenciu pomoci v tom zmysle, že bez ohľadu na hospodársky kontext, v ktorom sa uskutočnili reštrukturalizácie s bonifikáciami, už len skutočnosť, že sa poskytli, znamená, že príjemcom bolo zmiernené bremeno, ktoré by bežne znášali pri vykonávaní svojej činnosti.
(83)
Vzhľadom na všetky tieto informácie Komisia môže len dospieť k záveru, že pomoc, na ktorú sa nevzťahujú rámec a podmienky na poskytnutie pomoci de minimis vymedzené v odôvodneniach 68 až 81, patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy.
V.II. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI
(84)
V prípadoch uvedených v článku 107 ods. 2 a 3 zmluvy však možno niektoré druhy pomoci pokladať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe výnimky.
(85)
V tomto konkrétnom prípade treba preskúmať v rámci každého začatého konania, aká výnimka by sa mohla uplatniť podľa príslušného sektora (pri rozlišovaní medzi poľnohospodárskym sektorom a ostatnými sektormi).
V.II.1. POMOC TÝKAJÚCA SA OKRESOV KASTORIA A EVIA, NA KTORÚ SA VZŤAHOVALO PRVÉ ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
a) Poľnohospodársky sektor
(86)
Vzhľadom na charakter poskytnutej pomoci jediná výnimka, ktorú možno uviesť na odôvodnenie jej zlučiteľnosti s vnútorným trhom, je výnimka podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, podľa ktorej za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na podporu určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.
(87)
Keďže uvedená pomoc je neoznámenou pomocou, aby sa táto výnimka mohla uplatniť, je potrebné, aby bola v súlade s pravidlami štátnej pomoci platnými v čase jej poskytnutia. Podľa údajov, ktoré predložili grécke orgány, uvedená schéma trvala od 30. júna 1993 do 30. júna 2003. Teda práve na základe právnych predpisov v oblasti štátnej pomoci uplatniteľných počas tohto obdobia sa bude analyzovať zlučiteľnosť uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(88)
Jedným z dôvodov, pre ktoré Komisia začala konanie uvedené v článku 108 ods. 2 zmluvy, je, že pomoc sa zdala byť určená podnikom v ťažkostiach. V tejto súvislosti grécke orgány vo svojom liste z 9. augusta 2004 uviedli, že kritérium „životaschopnosti po reštrukturalizácii“ nijako neovplyvnilo celkové hodnotenie životaschopnosti podniku, ktoré vykonala úverová inštitúcia, keďže o reštrukturalizácii sa rozhodlo ihneď po preskúmaní životaschopnosti. Tento argument sa zopakoval v listoch z 15. a 29. marca 2011 (pozri odôvodnenie 61).
(89)
Komisia sa domnieva, že toto vysvetlenie neumožňuje usudzovať, že nebola poskytnutá pomoc podnikom v ťažkostiach, pretože ako tvrdia grécke orgány, aj keď sa o oprávnenosti na reštrukturalizáciu rozhodlo hneď po preskúmaní životaschopnosti, samotné preskúmanie sa zameriavalo na perspektívy životaschopnosti príjemcov hneď po uskutočnení reštrukturalizácie, čo znamená, že uchádzači-príjemcovia mohli byť v ťažkostiach v čase skúmania, ale boli schválení, aby využili výhody schémy, pretože skúmajúca inštitúcia predpokladala možnosti návratu k životaschopnosti po reštrukturalizácii dlhu (Komisia mimochodom zdôraznila túto skutočnosť v bode 23 rozhodnutia o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, keďže v preambule výnosu č. 2045909/7931/0025 sa spomínala potreba podporiť podniky okresov Kastoria a Evia čeliace problémom s likviditou).
i) Právne predpisy vzťahujúce sa na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach počas uvažovaného obdobia
I. Od 1. októbra 1993 do 31. decembra 1997
(90)
Pomoc podnikom v ťažkostiach podlieha istým pravidlám. V čase nadobudnutia účinnosti ministerského výnosu č. 69836/B1461 Komisia presadzovala politiku, že pokiaľ ide o poľnohospodársky sektor, táto pomoc predstavovala prevádzkovú pomoc, ktorá sa mohla vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, len ak boli splnené tieto tri podmienky:
a)
uvedená pomoc sa musela týkať finančných nákladov na pôžičky uzatvorené na financovanie už realizovaných investícií;
b)
kumulovaný grantový ekvivalent pomoci, ktorá bola prípadne poskytnutá v čase uzatvorenia pôžičky, a predmetnej pomoci nemohol presiahnuť všeobecne prípustné percentá, a to:
i)
v prípade investícií na úrovni poľnohospodárskej primárnej výroby: 35 % alebo 75 % v znevýhodnených oblastiach v zmysle smernice 75/268/EHS;
ii)
v prípade investícií na úrovni spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov: 55 % alebo 75 % v oblastiach cieľa 1 v prípade projektov v súlade s odvetvovými programami alebo jedným z cieľov článku 1 nariadenia (EHS) č. 866/90 (34) a 35 % (alebo 50 % v oblastiach cieľa 1) v prípade ostatných projektov, pokiaľ neboli vylúčené z výberových kritérií uvedených v bode 2 prílohy k rozhodnutiu Komisie 90/342/EHS zo 7. júna 1990 o zavedení výberových kritérií pre investície týkajúce sa zlepšenia podmienok spracovania a odbytu poľnohospodárskych a lesných produktov (35) (alebo k rozhodnutiu 94/173/ES (36), ktoré ho nahradilo);
c)
uvedená pomoc mala nasledovať po úpravách sadzieb nových pôžičiek uskutočnených s cieľom zohľadniť odchýlky úrokovej sadzby (suma pomoci má byť menšia alebo sa má rovnať zmene sadzbieb nových pôžičiek), alebo sa mala týkať poľnohospodárskych hospodárstiev vykazujúcich záruky životaschopnosti, najmä v prípadoch, keď finančné náklady vyplývajúce z jestvujúcich pôžičiek by boli také, že by hospodárstva mohli byť ohrozené, či dokonca ísť do konkurzu.
(91)
Vo svojom liste z 9. augusta 2004 grécke orgány uviedli, že výnos č. 69836/B1451 a jeho zmeny a doplnenia sa týkali všeobecne spracovateľských podnikov a neuvádzali osobitne spracovateľské podniky z poľnohospodárskeho sektora, na ktoré sa vzťahovali nariadenia (EHS) č. 866/90, (ES) č. 951/97 a (ES) č. 1257/99, že celá krajina patrila do cieľa 1 a že podniky, ktoré uskutočnili investície a dostali na tento účel pomoc od ministerstva poľnohospodárstva, rozvoja a výživy, nemohli využiť výhody reštrukturalizácie dlhov, keďže to nebolo ustanovené. Okrem toho dodali, že pokiaľ ide o celkový grantový ekvivalent reštrukturalizácie, vo veľkej väčšine išlo o pomoc s nízkou sumou a reštrukturalizácia dlhov sa týka starých pôžičiek, a teda už realizovaných investícií.
(92)
Predovšetkým spresnenia poskytnuté gréckymi orgánmi neumožňujú Komisii vylúčiť, že spracovateľské podniky poľnohospodárskeho sektora mohli získať pomoc podľa ministerského výnosu č. 69836/B1451 a jeho zmien a doplnení, keďže skutočnosť, že príslušné podniky nie sú uvedené osobitne, nepredpokladá automaticky, že nepatria do druhovej kategórie spracovateľských podnikov (priemyselných podnikov), ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia.
(93)
Z hľadiska dodržiavania podmienok uvedených v odôvodnení 90 Komisia konštatovala, že výnos č. 69836/B1451 a jeho zmeny a doplnenia sa vzťahovali na reštrukturalizáciu pôžičiek, ktoré sa mohli týkať buď investícií, alebo prevádzkového kapitálu.
(94)
Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu pôžičiek spojených s investíciami, spresnenia poskytnuté gréckymi orgánmi umožňujú Komisii konštatovať, že podmienka uvedená v odôvodnení 90 písm. a) je splnená, pretože tieto pôžičky sa týkali už realizovaných investícií.
(95)
Komisia môže tiež pokladať za splnenú druhú alternatívu podmienky uvedenú v odôvodnení 90 písm. c), pretože prijímajúce podniky musia byť po reštrukturalizácii životaschopné na základe hodnotenia uskutočneného finančnými inštitúciami.
(96)
Naproti tomu Komisia nemôže prijať záver na základe dostupných informácií o nespornom dodržaní podmienky uvedenej v odôvodnení 90 písm. b), pretože grécke orgány spresnili vo svojom liste z 9. augusta 2004, že na podniky na spracovanie a odbyt poľnohospodárskych výrobkov sa okrem iného vzťahovali ustanovenia nariadení (EHS) č. 866/90 a (ES) č. 951/97 a že tieto nariadenia sa uplatňovali pri dodržiavaní ich ustanovení, čo predpokladá, že pomoc už mohla byť poskytnutá vo výške maximálnej intenzity stanovenej uvedenými nariadeniami (75 % v prípade regiónov cieľa 1, ktorých súčasťou bolo Grécko) a že uplatňovanie uvedenej schémy mohlo v tomto konkrétnom prípade viesť v dôsledku kumulovania pomoci k prekročeniu tejto intenzity.
(97)
Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu pôžičiek spojených s tvorbou prevádzkového kapitálu, ani uvedená schéma sa nemohla uplatniť pri dodržiavaní všetkých podmienok uvedených v odôvodnení 90, keďže v prvej z uvedených podmienok (písm. a)) sa výslovne ustanovuje, že pôžičky musia byť spojené s investíciami.
II. Od 1. januára 1998 do 30. júna 2000
(98)
V roku 1997 boli podmienky uvedené v odôvodnení 90 nahradené ustanoveniami oznámenia Komisie s názvom Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia z roku 1997“) (37). V bode 4.4 uvedených usmernení sa stanovuje, že „pokiaľ ide o poľnohospodársky sektor, [usmernenia] sú uplatniteľné od 1. januára 1998 v prípade novej štátnej pomoci a v prípade jestvujúcej pomoci k rovnakému dátumu, alebo v prípade, že Komisia začala konanie uvedené v článku 93 ods. 1 Zmluvy [o ES] proti jednému členskému štátu alebo viacerým členským štátom v tejto súvislosti, keď Komisia prijme konečné rozhodnutie voči príslušnému členskému štátu alebo členským štátom na základe článku 93 ods. 2 Zmluvy [o ES]“.
(99)
V usmerneniach z roku 1997, ktoré boli úplne nové pre poľnohospodársky sektor, sa ustanovilo okrem iného:
a)
v prípade pomoci na záchranu: poskytnutie podpory na likviditu odôvodnenej závažnými sociálnymi príčinami vo forme záruky na pôžičky alebo splatných pôžičiek so sadzbou rovnocennou s trhovou sadzbou, s výškou ohraničenou na striktné minimum potrebné na prevádzku podniku (napríklad pokrytie mzdových nákladov a bežného zásobovania) a na obdobie tiež obmedzené na striktné minimum nevyhnutné na vymedzenie potrebných a možných opatrení na oživenie, bez rizika pre priemyselnú alebo poľnohospodársku situáciu v ostatných členských štátoch;
b)
v prípade pomoci na reštrukturalizáciu: poskytnutie pomoci spojenej s realizáciou plánu na reštrukturalizáciu zameraného na zníženie alebo nezvrátiteľné zrušenie výrobných kapacít v prípade štrukturálnej nadmernej kapacity v sektore (pričom zníženie má nastať ako doplnok k akémukoľvek zníženiu uplatniteľnému v prípade neexistencie pomoci na reštrukturalizáciu) s jedinou výnimkou prípadov, keď rozhodnutia prijaté v prospech všetkých príjemcov v období dvanástich za sebou nasledujúcich mesiacov by sa celkovo netýkali množstva produktu prekračujúceho isté percento celkovej ročnej tvorby tohto produktu v krajine (3 % v prípade opatrení zameraných na osobitné kategórie výrobkov alebo hospodárskych subjektov a 1,5 % v prípade necielených opatrení).
(100)
Členské štáty si mohli zvoliť, že budú uplatňovať uvedené ustanovenia poľnohospodárskeho sektora ako náhradu za ustanovenia uvedené v usmerneniach z roku 1997 pre iné sektory ako poľnohospodárstvo, ktoré patria do ich rozsahu pôsobnosti [v týchto ostatných sektoroch boli kritériá veľmi prísne, najmä v oblasti plánu na reštrukturalizáciu a príspevku príjemcu na reštrukturalizáciu - pozri ďalej v písmene b) „nepoľnohospodársky sektor“, odôvodnenie 109 až 121].
(101)
Vo svojom liste z 9. augusta 2004 grécke úrady neposkytli žiadnu informáciu, ktorá by umožnila Komisii konštatovať, že došlo k prispôsobeniu schémy pomoci týmto právnym predpisom a že v dôsledku toho pomoc poskytnutá v priebehu uvažovaného obdobia rešpektovala relevantné podmienky usmernení z roku 1997, inak povedané buď podmienky opísané v odôvodnení 99 písm. b), alebo podmienky stanovené pre iné sektory ako poľnohospodárstvo (prezentácia plánu na reštrukturalizáciu s perspektívami návratu k životaschopnosti na základe realistických hypotéz v rozumnej lehote, so zmiernením účinkov pomoci na konkurentov, pri dodržiavaní zásady jedinej pomoci, so znížením kapacity v prípade štrukturálnej nadmernej kapacity sektora, pri zabezpečení proporcionality medzi pomocou a nákladmi a výhodami reštrukturalizácie a s pokrytím sociálnych nákladov na reštrukturalizáciu).
III. Od 1. júla 2000 do 30. júna 2003
(102)
Usmernenia z roku 1997 boli nahradené 9. októbra 1999 usmerneniami Spoločenstva pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia z roku 1999“) (38). V bode 6.3 usmernení z roku 1999 sa uvádza, že „členské štáty musia prispôsobiť svoje jestvujúce schémy pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, ktoré budú platné po 30. júni 2000, aby boli v súlade... s usmerneniami... po tomto dátume“. Okrem toho „aby Komisia mohla skontrolovať túto úpravu, členské štáty [jej musia odovzdať] do 31. decembra 1999 zoznam všetkých týchto schém. Ďalej musia, a v každom prípade do 30. júna 2000, odovzdať jej dostačujúce informácie, aby mohla overiť, či boli schémy upravené podľa usmernení“.
(103)
Usmernenia z roku 1999 obsahovali tiež osobitnú kapitolu o reštrukturalizácii podnikov v ťažkostiach v poľnohospodárskom sektore. V porovnaní s usmerneniami z roku 1997 táto kapitola vymedzovala štrukturálnu nadmernú kapacitu sektora, ohraničovala výnimku uvedenú v odôvodnení 99 písm. b) na podniky primárneho sektora (čo predpokladá, že podsektory spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov automaticky podliehali požiadavke zníženia kapacity) a zaviedla ako uplatniteľnú zásadu jedinej pomoci, podľa ktorej pomoc na reštrukturalizáciu možno poskytnúť len raz.
(104)
Vo svojom liste z 9. augusta 2004 grécke orgány neposkytli žiadnu informáciu, ktorá by umožňovala Komisii konštatovať, že úprava schémy pomoci podľa týchto právnych predpisov bola uskutočnená a že v dôsledku toho pomoc poskytnutá v priebehu uvažovaného obdobia bola poskytnutá pri dodržiavaní relevantných podmienok usmernení z roku 1999, inak povedané po predložení plánu na reštrukturalizáciu ustanovujúceho hlavne zrušenie kapacity v prípade štrukturálnej nadmernej kapacity s prípadnou ohraničenou výnimkou uvedenou v odôvodnení 103, ako aj na základe zásady poskytnutej pomoci.
ii) Otázka záruk
(105)
Ďalšia záležitosť, v ktorej Komisia začala konanie uvedené v článku 108 ods. 2 zmluvy, je otázka zlučiteľnosti pomoci poskytnutej vo forme záruk. Grécke orgány sformulovali niekoľko pripomienok vo svojom liste z 9. augusta 2004 [pozri odôvodnenie 57 písm. c) a g)]. Komisia sa však domnieva, že tieto pripomienky si vyžadujú tieto komentáre:
a)
pokiaľ ide o písmeno c), skutočnosť, že poskytnutie záruky je spojené s prísnymi podmienkami, nezahŕňa v sebe neexistenciu štátnej pomoci: naopak, pravidlá uplatniteľné počas trvania uvedenej schémy, formulované v listoch členským štátom SG(89) D/4328 z 5. apríla 1989 a SG(89) D/12772 z 12. októbra 1989, ako aj v bode 38 oznámenia Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 zmluvy a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na štátne podniky vo výrobnom odvetví (39), jasne uvádzajú, že „[…] všetky záruky priznané štátom, priamo alebo prostredníctvom finančnej inštitúcie poverenej štátom, spadajú pod článok 92 ods. 1 Zmluvy o ES“ a nariaďujú uplatňovanie podmienok, ktoré môže viesť až k likvidácii podniku. Uvedené listy však boli nahradené v roku 2000 oznámením o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk, ktoré ustanovovalo sériu podmienok zaručujúcich nejestvovanie štátnej pomoci, ale grécke orgány neposkytli vo svojom liste z 9. augusta 2004 žiadnu informáciu umožňujúcu potvrdiť, že poskytnuté záruky zapadali do takéhoto scenára;
b)
aj keď grécke orgány poskytli informácie určené na preukázanie toho, že záruky boli poskytnuté pod podmienkou neexistencie pomoci, Komisia ju nemohla potvrdiť, pretože ako príklad stačí len uviesť, že je uplatniteľná len vtedy, ak prijímajúce podniky nemajú finančné ťažkosti;
c)
pokiaľ ide o písmeno g), skutočnosť, že záruka nekryje niektoré náklady, vôbec nepreukazuje dodržiavanie všetkých podmienok umožňujúcich tvrdiť, že pomoc neoddeliteľne spätá s poskytnutím záruky je zlučiteľná s vnútorným trhom; navyše treba konštatovať, že žiadna z ostatných informácií poskytnutých gréckymi orgánmi v ich liste z 9. augusta 2004 nepotvrdzuje ich dodržiavanie.
(106)
Po tomto spresnení si Komisia skôr myslí, že záruky predstavovali počas trvania uvedenej schémy prvok súboru nástrojov na poskytovanie pomoci podnikom v ťažkostiach a že v dôsledku toho je ich zlučiteľnosť spojená so zlučiteľnosťou celého procesu reštrukturalizácie, v prípade ktorého, ako to dostatočne ukazuje analýza odôvodnení 94 až 104, grécke orgány vôbec neposkytli informácie umožňujúce Komisii odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy (tieto odôvodnenia o zárukách sú platné pre tri konania uvedené v tomto rozhodnutí a pre všetky uvedené sektory okrem prípadu záruk ustanovených ministerským výnosom č. 2/82257/0025/18.12.2000, ktoré vzhľadom na použité kritérium životaschopnosti - životaschopnosti pred reštrukturalizáciou - sa budú skúmať osobitne).
(107)
Ostatné argumenty, ktoré grécke orgány uviedli vo svojom liste z 9. augusta 2004 (uplatnená úroková sadzba, otázka existencie alebo neexistencie dodatočných výdavkov vyvolaných výnosmi, ktoré sú nedeliteľnou súčasťou právneho základu schémy, periodicita úrokov), nepriniesli žiadnu informáciu, ktorá by mohla zmeniť predtým opísaný postoj Komisie.
(108)
Keďže informácie poskytnuté gréckymi orgánmi neumožňujú odstrániť pochybnosti vyjadrené pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, Komisia môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy so spoločným trhom.
b) Nepoľnohospodársky sektor
(109)
Komisia musí analyzovať uvedenú pomoc na základe pravidiel vzťahujúcich sa na štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach, tak ako to urobila v prípade poľnohospodárskeho sektora.
(110)
V čase nadobudnutia účinnosti ministerského výnosu č. 69836/B1461, teda 1. októbra 1993, boli príslušné pravidlá uvedené v Ôsmej správe o politike hospodárskej súťaže, a najmä v jej bodoch 177, 227 a 228.
(111)
V bode 177 správy sa uvádza, že hoci opatrenia na záchranu sa môžu ukázať ako potrebné, aby sa poskytla lehota, počas ktorej sa zavedú dlhodobé riešenia pre ťažkosti podniku, nesmú sa použiť na to, aby sa zabránilo potrebnému zníženiu kapacity, a z toho dôvodu sa smú použiť len v prípadoch, keď budú potrebné na vyriešenie závažných sociálnych problémov.
(112)
V bode 227 správy sa spresňuje, že pomoc na záchranu sa môže odôvodniť z hľadiska zmluvy, keď súvisí s reštrukturalizáciou zameranou na dlhodobé ozdravenie situácie podnikov v ťažkostiach a/alebo príslušných regiónov a keď sa vyznačuje dostatočnou regionálnou alebo odvetvovou špecifickosťou umožňujúcou posúdiť jej účinky.
(113)
V bode 228 správy sa viac spresňuje stanovisko Komisie k pomoci na záchranu a vymedzuje sa, aká má byť „sprievodná pomoc“.
(114)
Pomoc na záchranu musí:
a)
pozostávať z podpory likvidity vo forme záruky na pôžičky alebo splatných pôžičiek s rovnocennou sadzbou ako trhová sadzba;
b)
byť obmedzená na čiastku potrebnú na prevádzku, na pokrytie nákladov na mzdy a bežné dodávky;
c)
byť vyplatená len na potrebné obdobie (spravidla na šesť mesiacov) na vymedzenie potrebných a možných opatrení na oživenie;
d)
byť odôvodnená závažnými sociálnymi príčinami a udržanie podnikov, ktoré umožňuje, nesmie mať príliš negatívne prenesené účinky na iné členské štáty.
(115)
Sprievodná pomoc musí byť bezprostredne podriadená realizácii riadne formulovaného programu reštrukturalizácie/konverzie, schopného reálne obnoviť konkurencieschopnosť príslušnej výroby, jej intenzita a výška musia byť obmedzené iba na nevyhnutné minimum potrebné na zabezpečenie rovnováhy podniku počas potrebného prechodného obdobia, skôr než taký program prinesie výsledky, čo zahŕňa veľmi ohraničené trvanie a dostatočnú finančnú disciplínu.
(116)
Tieto podmienky boli nahradené usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v roku 1994 (40), účinnými od 23. decembra 1994 (ďalej len „usmernenia z roku 1994“), potom usmerneniami v roku 1997, účinnými od 1. januára 1998, a usmerneniami v roku 1999, účinnými od 1. júla 2000, so zreteľom na obdobie prispôsobenia schém pomoci poskytnuté členským štátom (pozri odôvodnenia 98 a 102).
(117)
Usmernenia z roku 1994 potvrdzujú politiku Komisie v oblasti pomoci na záchranu (pozri odôvodnenie 114) a presnejším spôsobom vymedzujú obsah a dôsledky plánu na reštrukturalizáciu, ktorý treba predložiť (výhľady návratu k životaschopnosti na základe realistických predpokladov v rozumnej lehote, zmiernenie účinkov pomoci na konkurentov, zásada jedinej pomoci, zníženie kapacity v prípade štrukturálnej nadmernej kapacity príslušného sektora, úmernosť medzi pomocou a nákladmi a výhodami reštrukturalizácie, pokrytie sociálnych nákladov reštrukturalizácie).
(118)
V nepoľnohospodárskom sektore usmernenia z roku 1997, ktoré sú výsledkom pravidelného opätovného skúmania politiky Komisie v oblasti záchrany a reštrukturalizácie podnikov v ťažkostiach, potvrdzujú obsah usmernení z roku 1994.
(119)
Usmernenia z roku 1999 sprísňujú podmienky poskytovania pomoci na záchranu tým, že zavádzajú presnú lehotu na predloženie plánu na reštrukturalizáciu. Hlavne v oblasti reštrukturalizácie sa ukazujú ako veľmi tvrdé voči MSP a ustanovujú možnosť požadovať zníženie kapacity, aj keď nejestvuje štrukturálna nadmerná kapacita v sektore.
(120)
Keďže vysvetlenia, ktoré grécke orgány poskytli vo svojom liste z 9. augusta 2004, sú platné pre poľnohospodársky aj nepoľnohospodársky sektor, Komisia môže len konštatovať, ako to už urobila v prípade poľnohospodárskeho sektora, že žiadna z informácií poskytnutých gréckymi orgánmi neumožňuje konštatovať, že rôzne podmienky stanovené v usmerneniach z roku 1994, 1997 a 1999 sa dodržiavali (ako príklad stačí len uviesť, že nič nenaznačuje, že by prijímajúce podniky predložili plán na reštrukturalizáciu obsahujúci nevyhnutné kompenzačné opatrenia). Toto zistenie sa týka aj dodržiavania ustanovení opísaných v Ôsmej správe o politike hospodárskej súťaže.
(121)
Keďže nejestvujú informácie potvrdzujúce dodržiavanie uvedených opatrení, Komisia nedokáže konštatovať, že pomoc bola poskytnutá následne po predložení plánu na reštrukturalizáciu vyznačujúceho sa všetkými charakteristikami vymedzenými v rôznych uvedených právnych predpisoch (najmä výhľady návratu k životaschopnosti na základe realistických predpokladov v rozumnej lehote, zmiernenie účinkov pomoci na konkurentov, dodržiavanie zásady jedinej pomoci, zníženie kapacity, úmernosť medzi pomocou a nákladmi a výhodami reštrukturalizácie, pokrytie sociálnych nákladov reštrukturalizácie). Preto nemôže odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a teda môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy so spoločným trhom.
V.II.2. POMOC PODNIKOM OKRESOV FLORINA A KILKIS, NA KTORÚ SA VZŤAHUJE DRUHÉ ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
a) Poľnohospodársky sektor
(122)
Vo svojom liste z 18. augusta 2005 grécke orgány uviedli, že základný výnos, ktorým sa riadi poskytovanie pomoci (ministerský výnos č. 66336/B.1398/1993), sa odvoláva na priemyselné a remeselné podniky a žiadny poľnohospodársky podnik nebol údajne dotknutý týmito ustanoveniami.
(123)
Komisia berie na vedomie tieto spresnenia a v dôsledku toho si myslí, že nemusí analyzovať uvedenú schému na základe pravidiel štátnej pomoci vzťahujúcich sa na poľnohospodársky sektor v čase, keď bola pomoc poskytnutá.
b) Nepoľnohospodársky sektor
(124)
Komisia, ktorá sa pri začatí konania domnievala, že schéma bola určená podnikom v ťažkostiach, pretože ministerský výnos č. 66336/B.1398/1993 ustanovoval, že podniky mali byť životaschopné po reštrukturalizácii (čo nevylučuje ťažkosti v čase prijatia výhod z pomoci), pokladá za svoju povinnosť preskúmať zlučiteľnosť uvedenej pomoci na základe pravidiel, ktoré sa uplatňovali na pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v čase jej poskytnutia.
(125)
Pravidlami uplatniteľnými na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v čase priznania uvedenej pomoci boli predovšetkým v uvedenom poradí pravidlá bodov 177, 277 a 228 Ôsmej správy o politike hospodárskej súťaže, usmernenia z roku 1994 a usmernenia z roku 1997.
(126)
Pokiaľ ide o dodržiavanie bodov 177, 227 a 228 Ôsmej správy o politike hospodárskej súťaže, usmernení z roku 1994 a usmernení z roku 1997, grécke orgány dodali vo svojom liste z 18. augusta 2005 rovnaké vysvetlenia ako vysvetlenia dodané na odôvodnenie poskytnutia pomoci v okresoch Kastoria a Evia [argumenty gréckych orgánov vysvetlené v odôvodnení 57 písm. a) až f) sú už uvedené v odôvodnení 56 písm. a) až e)]. Analýza, ktorú Komisia urobila v odôvodneniach 110 až 121, zostáva teda platná v tomto konkrétnom prípade, čo má za dôsledok, že Komisia nedokáže odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy so spoločným trhom.
(127)
Vo svojom liste z 18. augusta 2005 sa grécke orgány pokúsili tiež odôvodniť uvedenú pomoc skutočnosťou, že okresy Florina a Kilkis susedia s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a že miestne podniky veľmi trpeli pre nestabilnosť a vojnový stav v regióne.
(128)
Na základe tohto odkazu na mimoriadne udalosti sa mohol stať uplatniteľným článok 107 ods. 2 písm. b) zmluvy, podľa ktorého pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami je zlučiteľná s vnútorným trhom. Grécke orgány však neposkytli žiadny analytický údaj preukazujúci spomenuté ťažkosti v prípade podnikov oboch okresov a príčinnú súvislosť s nestabilnosťou v regióne spôsobenou udalosťami v Juhoslávii. Okrem toho Komisia nemá k dispozícii ani informácie, ktoré by mohli potvrdiť, že udalosti spomenuté gréckymi orgánmi mohli mať vplyv počas celého obdobia schémy. Napokon si Komisia položila otázku, prečo sa schéma vzťahovala len na niektoré sektory hospodárstva dvoch okresov, zatiaľ čo spomenuté udalosti mali podľa všetkej logiky ovplyvniť všetky miestne podniky vo všetkých sektoroch činnosti.
(129)
Vzhľadom na tieto informácie Komisia nevie, ako by uvedená schéma pomoci mohla byť ustanovená článkom 107 ods. 2 písm. b) zmluvy. Môže teda len opäť prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy so spoločným trhom.
V.II.3. POMOC TÝKAJÚCA SA OKRESOV RODOPY, EVROS, XANTHI, LESBOS, SAMOS, CHIOS A DODEKANÉZY, NA KTORÚ SA VZŤAHUJE TRETIE ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(130)
Vzhľadom na to, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania upozornila, že na základe dostupných informácií nemôže určiť, či obidva ministerské výnosy z roku 1989 a ministerské výnosy, ktoré po nich nasledovali, uvedené v odôvodneniach 50 až 52, predstavovali nezávislú schému pomoci alebo nedeliteľnú súčasť súboru systému analyzovaného v rozličných začatých konaniach, a vzhľadom na to, že vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány neposkytli žiadne vysvetlenie v tejto veci, zlučiteľnosť pomoci ustanovenej uvedenými ministerskými výnosmi s vnútorným trhom sa bude skúmať osobitne. Záruky ustanovené ministerským výnosom č. 2/82257/0025/18.12.2000 (pozri odôvodnenie 49) sa budú tiež skúmať osobitne, pretože v tomto výnose sa ustanovuje, že prijímajúce podniky musia byť povinne životaschopné, a nie životaschopné po reštrukturalizácii ako v ostatných uvedených prípadoch.
(131)
Pokiaľ ide o ministerské výnosy uvedené v odôvodneniach 44 až 52, analýza bude obsahovať dve základné oblasti, a to poľnohospodársku oblasť a nepoľnohospodársku oblasť ako v prípade schém, ktoré sú predmetom prvých dvoch rozhodnutí o začatí konania, ale nepoľnohospodárska oblasť bude rozdelená na viaceré časti: priemyselný, hoteliersky a remeselný sektor na jednej strane a námorný sektor na strane druhej. Uhoľný sektor, ktorého sa tiež týkalo začatie konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, sa už tu nebude rozoberať, lebo vo svojich listoch z 15. a 29 marca 2011 grécke orgány uviedli, že uvedené ťažobné činnosti sa týkali mramoru a kameňa, čím sa príslušné podniky stávajú súčasťou analýzy týkajúcej sa pomoci priemyselnému sektoru.
a) Poľnohospodársky sektor
(132)
Komisia musí analyzovať uvedenú schému na základe pravidiel vzťahujúcich sa na štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v čase poskytnutia pomoci.
(133)
Uvedené pravidlá už boli opísané v poľnohospodárskom sektore v odôvodneniach 90 a 98 až 103. Vzhľadom na to, že v tomto konkrétnom prípade sa účinnosť schémy skončila 31. decembra 2005, treba priložiť k zoznamu platných právnych predpisov Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 2004 (41) (ďalej len „usmernenia z roku 2004“), ktoré sa začali uplatňovať 10. októbra 2004 a sprísnili podmienky usmernení z roku 1999 (najmä opätovným potvrdením toho, že príspevok príjemcu na reštrukturalizáciu musí byť reálny a nezávislý od pomoci). Navyše so zreteľom na charakter príjemcu (veľkochovy a mliekarenské prevádzky) je odôvodnené myslieť si, že schéma sa mohla vzťahovať súčasne na podniky primárnej výroby (činnosť čistého chovu) a spracovania/odbytu (napríklad chovy s linkou na spracovanie na mieste).
(134)
Pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel v pravom zmysle slova, Komisia konštatuje, že ministerský výnos č. 1648/B22/13.1.1994 a jeho zmeny a doplnenia sa vzťahovali na reštrukturalizáciu pôžičiek, ktoré sa mohli týkať buď investícií, alebo prevádzkového kapitálu.
(135)
Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu pôžičiek spojených s investíciami, grécke orgány neposkytli vo svojom liste z 10. mája 2006 žiadnu informáciu umožňujúcu Komisii konštatovať, že pôžičky, ktoré boli reštrukturalizované, boli skutočne spojené s už realizovanými investíciami. Komisia teda nemôže vyvodiť, že podmienka uvedená v odôvodnení 90 písm. a) je splnená.
(136)
Komisia takisto nemôže vyvodiť na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že podmienka uvedená v odôvodnení 90 písm. b) bola nepochybne splnená, pretože grécke orgány neposkytli nijaké spresnenie v tejto súvislosti vo svojom liste z 10. mája 2006.
(137)
Pokiaľ ide o podmienku uvedenú v odôvodnení 90 písm. c), Komisia si môže myslieť, že druhá alternatíva je splnená, pretože prijímajúce podniky musia byť životaschopné po reštrukturalizácii na základe hodnotenia uskutočneného bankami.
(138)
Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu pôžičiek súvisiacich s tvorbou prevádzkového kapitálu, uplatnenie uvedenej schémy sa tiež nemohlo uskutočňovať pri dodržiavaní všetkých podmienok uvedených v odôvodnení 90, keďže prvá z podmienok uvedených v písmene a) výslovne ustanovuje, že pôžičky musia súvisieť s investíciami.
(139)
V prípade pomoci poskytovanej od 1. januára 1998 až do dátumu uplatniteľnosti usmernení z roku 2004, takisto platí analýza vykonaná v odôvodneniach 98 až 104, pokiaľ ide podstatu v tomto konkrétnom prípade, pretože vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány neposkytli žiadnu informáciu umožňujúcu Komisii konštatovať, že bol predložený plán na reštrukturalizáciu s priloženými požadovanými kompenzačnými opatreniami s cieľom získať uvedenú pomoc.
(140)
Napokon pokiaľ ide o pomoc poskytnutú od dátumu uplatniteľnosti usmernení z roku 2004, Komisia môže len konštatovať, že vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány neposkytli žiadnu informáciu umožňujúcu Komisii konštatovať, že bol predložený plán na reštrukturalizáciu s priloženými požadovanými kompenzačnými opatreniami s cieľom získať uvedenú pomoc. Nemôže teda odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a teda môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(141)
Vo svojom liste z 10. mája 2006 sa grécke orgány pokúsili odôvodniť uvedenú pomoc vojnou v susedných regiónoch. Podľa nich kontext oprávňoval na to, aby pomoc využila výnimku podľa článku 107 ods. 3 písm. a) a c) zmluvy (pozri odôvodnenie 59 písm. a)].
(142)
Komisia nemôže prijať tento argument z viacerých dôvodov:
a)
z hľadiska právnych predpisov je existencia konfliktu mimoriadnou udalosťou, na ktorú sa môže vzťahovať len článok 107 ods. 2 písm. b) zmluvy, podľa ktorého pomoc určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami je zlučiteľná s vnútorným trhom;
b)
v poľnohospodárskom sektore sa zlučiteľnosť pomoci posudzuje na základe výnimky podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, ktorý ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom, a nie na základe výnimky uvedenej v písmene a) v tom istom odseku 3, ktorá ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou, ako aj na podporu regiónov uvedených v článku 349 (42), pričom sa zohľadní ich štrukturálna, hospodárska a sociálna situácia;
c)
na možnosť uplatnenia tejto výnimky by bolo potrebné, aby bola pomoc poskytnutá pri dodržiavaní pravidiel, ktorými sa riadi pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach; ako však už bolo predtým preukázané, to nebol tento prípad.
(143)
Komisia nemôže prijať ani záver o uplatniteľnosti článku 107 ods. 2 písm. b) zmluvy v tomto konkrétnom prípade z týchto dôvodov:
a)
vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány prirodzene zdôraznili, že celkový HDP a HDP na obyvateľa dotknutých okresov bol nízky v porovnaní s HDP ostatných regiónov krajiny počas obdobia, na ktoré sa vzťahovala schéma, ale takisto spresnili, že počas tohto obdobia zaznamenal istý nárast, čo preukazuje, že vojna v susedných regiónoch nemala katastrofálny dosah na hospodárstvo príslušných oblastí;
b)
ako ukazuje opis právneho základu uvedenej schémy, do schémy boli vnesené zmeny a doplnenia takmer desať rokov po skončení nepriateľstva v susedných regiónoch; nemožno teda usudzovať, že grécke orgány boli nútené zasiahnuť z dôvodu vojnového stavu v susedných regiónoch a že v dôsledku toho jestvuje príčinná súvislosť medzi týmto stavom a ťažkosťami podnikov (na ilustráciu toho stačí uviesť len jeden príklad: výnos č. 2/64046/0025/2003/28.1.2004 uvedený v odôvodnení 48 sa vzťahuje na pôžičky, ktoré by mohli byť uzatvorené priemyselnými podnikmi - inak povedané potenciálne veľkochovmi - až do 31. decembra 2004).
(144)
Pokiaľ ide o ostatné pripomienky, ktoré formulovali grécke orgány vo svojom liste z 10. mája 2006, Komisia zdôrazňuje nasledovné [tieto pripomienky s výnimkou tých v písmene b) platia aj pre ostatné sektory, ktorých sa týka začatie konania]:
a)
také problémy ako nedostatočná dynamickosť miestnych trhov alebo zníženie dopytu nemožno vôbec vyriešiť poskytnutím pomoci podnikom v ťažkostiach bez reštrukturalizácie: štrukturálne opatrenia predstavujú vhodnejší intervenčný nástroj;
b)
podiel produkcie mäsa v dotknutých okresoch na celkovej produkcii Grécka nič nemení na riziku narušenia hospodárskej súťaže, ktorú spôsobuje poskytnutie pomoci vymykajúce sa stanovenému regulačnému rámcu (v tomto konkrétnom prípade poskytnutie pomoci podnikom v ťažkostiach bez plánu na reštrukturalizáciu); podľa judikatúry Súdneho dvora, pokiaľ finančná pomoc poskytnutá štátom posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s ostatnými konkurenčnými podnikmi (čo je pravda v tomto konkrétnom prípade), táto pomoc môže spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže so zreteľom na ostatné konkurenčné podniky, ktoré nemohli využiť takúto intervenciu (43);
c)
otázka životaschopnosti podnikov, tak ako je vymedzená v obidvoch ministerských výnosoch z roku 1989, sa bude riešiť ďalej v rozhodnutí;
d)
argument, podľa ktorého účet podľa zákona č. 128/75 údajne neobsahoval štátne zdroje, už bol rozobraný v odôvodnení 82 písm. d).
(145)
Vzhľadom na všetky tieto odôvodnenia Komisia môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
b) Priemyselný, hoteliersky a remeselný sektor
(146)
Komisia pokladá za svoju povinnosť preskúmať uvedenú schému na základe pravidiel, ktorými sa riadi pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach.
(147)
Tak ako v prípade pomoci, na ktorú sa vzťahujú prvé dve rozhodnutia o začatí konania, pravidlami uplatniteľnými na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v čase poskytnutia uvedenej pomoci boli predovšetkým v poradí body 177, 227 a 228 Ôsmej správy o politike hospodárskej súťaže, usmernenia z roku 1994, usmernenia z r. 1997 a usmernenia z roku 1999. V tomto konkrétnom prípade, keďže účinnosť schémy sa v niektorých okresoch skončila 31. decembra 2005, treba k tomuto zoznamu pripojiť usmernenia z roku 2004.
(148)
Informácie poskytnuté gréckymi orgánmi v ich liste z 10. mája 2006 a zopakované v už uvedenom odôvodnení 59 neobsahujú žiadnu informáciu týkajúcu sa dodržiavania pravidiel, ktorými sa riadi záchrana a reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach. Komisia teda nemôže overiť, či body 177, 227 a 228 Ôsmej správy o politike hospodárskej súťaže, ako aj usmernenia z roku 1994, 1997, 1999 a 2004 boli dodržané.
(149)
Komisia nemôže odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
c) Námorný sektor
(150)
Zlučiteľnosť uvedenej schémy s vnútorným trhom treba analyzovať z dvoch stránok podľa toho, či spojenie „námorný sektor“ označuje lodné staviteľstvo alebo lodnú dopravu.
(151)
Komisia pokladá za svoju povinnosť preskúmať uvedenú schému na základe pravidiel, ktorými sa riadi pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach.
(152)
Právne predpisy uplatniteľné z hľadiska záchrany a reštrukturalizácie podnikov v ťažkostiach od nadobudnutia účinnosti ministerského výnosu č. 1648/B.22/13.1.94 v oblasti lodného staviteľstva boli a sú tieto:
a)
do 31. decembra 1998: smernica Rady 90/684/EHS z 21. decembra 1990 o štátnej pomoci pre lodiarstvo (44);
b)
od 1. januára 1999 do 31. decembra 2003: nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 z 29. júna 1998, ktorým sa ustanovujú nové pravidlá pre stavbu lodí (45);
c)
od 1. januára 2004: rámcová úprava štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo (46).
(153)
Vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány neposkytli žiadnu informáciu, ktorá by umožňovala Komisii usúdiť, že uvedená schéma pomoci sa uplatňovala pri dodržiavaní pravidiel vzťahujúcich sa na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v tomto sektore. Komisia teda nedokáže odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(154)
Aj v sektore námornej dopravy Komisia pokladá za svoju povinnosť preskúmať uvedenú schému pomoci na základe pravidiel, ktorými sa riadi pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach.
(155)
Od nadobudnutia účinnosti ministerského výnosu č. 1648/B.22/13.1.94 pravidlá vzťahujúce sa na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v námornom sektore sú uvedené v týchto právnych predpisoch:
a)
„Finančné a daňové opatrenia týkajúce sa prevádzkovania lodí registrovaných v Spoločenstve“ (47);
b)
Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave (48) z roku 1997;
c)
Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej doprave z roku 2004 (49).
(156)
Vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány opäť neposkytli žiadnu informáciu, ktorá by umožňovala Komisii usudzovať, že uvedená schéma pomoci sa uplatňovala pri dodržiavaní pravidiel vzťahujúcich sa na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach v sektore. Komisia teda nedokáže odstrániť pochybnosti, ktoré vyslovila pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, a môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
d) Prípad pomoci poskytnutej v okresoch Lesbos, Samos, Chios a Dodekanézy, na ktoré sa tiež vzťahuje tretie rozhodnutie o začatí konania
(157)
V rámci začatia konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy Komisia zvažovala dva predpoklady, pretože nemala k dispozícii dostatočné informácie:
a)
predpoklad, podľa ktorého pomoc uvedená v ministerských výnosoch č. 2041901/16.5.1989 a č. 2078809/10.10.89, ako aj v ich zmenách a doplneniach, patrila do rovnakého rámca, ako bol rámec stanovený výnosmi opísanými v odôvodneniach 44 až 48;
b)
predpoklad, podľa ktorého tá istá pomoc bola súčasťou systému financovania neopierajúceho sa o rovnaké základy.
(158)
Vo svojom liste z 10. mája 2006 grécke orgány uviedli, že v obidvoch výnosoch z roku 1989 sa ustanovovalo, že podniky mali byť životaschopné pred reštrukturalizáciou svojich dlhov a po nej. Komisia sa nemôže uspokojiť s týmto spresnením, pretože po opätovnom preskúmaní sa ukazuje, že ani v jednom z dvoch uvedených výnosov sa neuvádza, že podniky mali byť životaschopné pred reštrukturalizáciou svojich dlhov a po nej. V dôsledku toho pokladá za svoju povinnosť analyzovať zlučiteľnosť pomoci plánovanej obidvoma výnosmi a ich zmenami a doplneniami nielen tak, že sa bude opierať o dva predpoklady z odôvodnenia 157, ale aj tak, že nevylúči v druhom predpoklade, že pomoc mohla byť poskytnutá podnikom v ťažkostiach.
(159)
Pokiaľ ide o prvý predpoklad uvedený v odôvodnení 157, Komisia môže len konštatovať, že ak obidva ministerské výnosy z roku 1989 a ich zmeny a doplnenia patria do rovnakého rámca ako rámec stanovený ministerskými výnosmi opísanými v odôvodneniach 44 až 48, analýza vykonaná v odôvodneniach 146 až 149 zostáva platná, že vysvetlenia poskytnuté gréckymi orgánmi v ich liste z 10. mája 2006 neumožňujú odstrániť pochybnosti vyjadrené pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy a že môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(160)
Pokiaľ ide o druhý predpoklad, treba brať do úvahy dva prípady: prípad poskytnutia pomoci podnikom v ťažkostiach a prípad poskytnutia pomoci životaschopným podnikom.
(161)
Za prvého predpokladu zostáva platná analýza vykonaná v odôvodneniach 146 až 149 a vysvetlenia poskytnuté gréckymi orgánmi v ich listoch z 10. mája 2006 neumožňujú odstrániť pochybnosti vyslovené pri začatí konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, takže Komisia len môže prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(162)
Za druhého predpokladu Komisia konštatuje, že vysvetlenia poskytnuté gréckymi orgánmi v ich listoch z 10. mája 2006, 15. marca 2011 a 29. marca 2011 neumožňujú určiť, či prevádzkový kapitál vytvorený prostredníctvom výhodných pôžičiek slúžil na financovanie oprávnených investícií v zmysle právnych predpisov Únie v oblasti pomoci na regionálny účel (od nadobudnutia účinnosti ministerského výnosu č. 2041901/16.5.1989 boli jednotlivými uplatniteľnými pravidlami oznámenie Komisie o metóde uplatňovania článku 92 ods. 3 písm. a) a c) na regionálnu pomoc (50), ďalej usmernenia o štátnej pomoci na regionálny účel z roku 1998 (51)). Komisia môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(163)
V prípade, že by prevádzkový kapitál neslúžil na financovanie oprávnených investícií v zmysle právnych predpisov Únie v oblasti štátnej pomoci na regionálny účel, Komisia napokon pokladá za svoju povinnosť overiť, či pomoc poskytnutá na jeho tvorbu, ktorá v tom prípade nadobúda štatút prevádzkovej pomoci, sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú na základe ustanovení, ktoré ju upravujú v právnych predpisoch Únie v oblasti štátnej pomoci na regionálny účel. V tejto súvislosti chce Komisia zdôrazniť, že na splnenie si svojich povinností spolupráce s Komisiou prislúcha príslušnému členskému štátu, aby poskytol všetky také informácie, ktoré jej umožnia overiť zlučiteľnosť príslušnej pomoci (52). Keďže informácie poskytnuté gréckymi orgánmi v ich rozličných listoch neumožňujú overiť dodržiavanie ustanovení právnych predpisov Spoločenstva v oblasti štátnej pomoci na regionálny účel, Komisia môže len prijať záver o nezlučiteľnosti uvedenej schémy s vnútorným trhom.
(164)
Záruku poskytnutú podľa výnosu č. 2/82257/0025/18.12.2000 nemožno pokladať za nástroj pôsobiaci v rámci procesu reštrukturalizácie podniku v ťažkostiach ako záruku ustanovenú ostatnými výnosmi uvedenými v tomto rozhodnutí, pretože v rozhodnutí sa ustanovuje, že ju možno poskytnúť len podnikom životaschopným v absolútnom zmysle slova, a nie podnikom životaschopným po reštrukturalizácii dlhu. Treba ju teda analyzovať na základe pravidiel o štátnej pomoci, ktoré sa na ňu vzťahujú.
(165)
Od nadobudnutia účinnosti výnosu č. 2/82257/0025/18.12.2000 až do 31. decembra 2005 (konečný dátum účinnosti schémy) sa záruky riadili oznámením z roku 2000.
(166)
V tomto oznámení z roku 2000 sa spresňuje, že Komisia musí posúdiť zlučiteľnosť pomoci spojenej s poskytnutím záruky podľa pravidiel uplatňovaných na ostatné formy pomoci a spresnených v rozličných rámcoch a usmerneniach uplatniteľných v príslušných sektoroch činnosti. Okrem toho záruka môže byť schválená len vtedy, ak jej poskytnutie súvisí so špecifickými podmienkami, ktoré môžu viesť až k povinnému vyhláseniu konkurzu prijímajúceho podniku alebo k inému podobnému konaniu.
(167)
V tomto konkrétnom prípade grécke orgány neposkytli žiadnu informáciu o prvku pomoci poskytnutých záruk. Komisia ho teda nedokáže posúdiť v spojení s rôznymi právnymi predpismi uplatniteľnými podľa sektorov a určiť, či prvok pomoci mohol spôsobiť prekročenie maximálnych intenzít pomoci vzťahujúcich sa podľa prípadov na podniky, ktoré nie sú v ťažkostiach (grécke orgány totiž neposkytli údaje, pokiaľ ide o dodržiavanie týchto rozličných právnych predpisov, vo svojej odpovedi na tretie rozhodnutie o začatí konania).
(168)
V takomto kontexte Komisia nedokáže prijať záver o zlučiteľnosti pomoci, ktorú vo forme záruk poskytol ministerský výnos č. 2/82257/0025/18.12.2000, s vnútorným trhom.
VI. ZÁVER
(169)
Komisia konštatuje, že Grécko neoprávnene zaviedlo uvedenú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Analýza vykonaná predtým preukazuje, že uvedenú pomoc nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože grécke orgány neposkytli informácie preukazujúce dodržiavanie rôznych uvedených právnych predpisov, a Komisia teda nedokáže odstrániť pochybnosti, ktoré vyjadrila v jednotlivých rozhodnutiach o začatí konania. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že príslušnému členskému štátu prislúcha, aby si splnil svoju povinnosť spolupráce s Komisiou, a poskytol všetky také informácie, ktoré jej umožnia overiť zlučiteľnosť príslušnej pomoci.
(170)
Podľa článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (53), keď sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu (v tomto konkrétnom prípade od všetkých, ktorí získali výhody z opatrení analyzovaných výnosov). Grécko teda musí prijať všetky potrebné opatrenia, aby vymohlo nezlučiteľnú poskytnutú pomoc od jej príjemcov. V súlade s ustanoveniami bodu 42 oznámenia Komisie „K efektívnemu vykonávaniu rozhodnutí Komisie prikazujúcich členským štátom vymáhať neoprávnene poskytnutú a nezlučiteľnú štátnu pomoc“ (54) má Grécko k dispozícii lehotu štyroch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia na jeho vykonanie. Suma, ktorá sa má vymôcť, je zvýšená o kumulované úroky v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (55).
(171)
Toto rozhodnutie sa musí začať vykonávať bezodkladne, najmä pokiaľ ide o vymáhanie všetkej individuálnej pomoci poskytnutej na základe schémy pomoci s výnimkou pomoci poskytnutej na špecifické projekty, ktoré v čase poskytnutia pomoci spĺňali všetky podmienky stanovené v nariadení týkajúcom sa pravidla de minimis alebo výnimky, uplatniteľnom podľa článkov 1 a 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (56), alebo v schéme pomoci schválenej Komisiou.
(172)
V článku 15 nariadenia (ES) č. 659/1999 sa však ustanovuje, že na právomoci Komisie v oblasti vymáhania pomoci sa vzťahuje premlčacia lehota desiatich rokov. Premlčacia lehota začína plynúť dňom, keď bola neoprávnená pomoc poskytnutá príjemcovi na základe individuálnej pomoci alebo v rámci schémy pomoci. Každým opatrením, ktoré prijme Komisia alebo členský štát na žiadosť Komisie, sa však prerušuje plynutie premlčacej lehoty, pričom po každom prerušení začína lehota plynúť odznova.
(173)
V tomto konkrétnom prípade najstaršie dátumy, od ktorých Komisia môže vymáhať pomoc, sú:
a)
v prípade pomoci, na ktorú sa vzťahuje prvé rozhodnutie o začatí konania: 1. október 1993, keďže prvý podnet Komisie je z 27. mája 2003, ale výnos č. 69836/B1461 prijatý 14. septembra 1993 bol uverejnený v gréckom úradnom vestníku 1. októbra 1993 a nadobudol účinnosť v tento deň,
b)
v prípade pomoci, na ktorú sa vzťahuje druhé rozhodnutie o začatí konania: 22. apríl 1994, keďže prvý podnet Komisie je z 22. apríla 2004,
c)
v prípade pomoci, na ktorú sa vzťahuje tretie rozhodnutie o začatí konania: 12. november 1994, keďže prvý podnet Komisie je z 12. novembra 2004,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Schémy pomoci vo forme reštrukturalizácie pôžičiek, ktoré Grécko neoprávnene zaviedlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v okresoch Kastoria, Evia, Florina, Kilkis, Rodopy, Evros, Xanthi a Dodekanézy, ako aj na ostrovoch Lesbos, Samos a Chios, sú nezlučiteľné s vnútorným trhom.
Článok 2
Individuálna pomoc poskytnutá na základe schém uvedených v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňa podmienky stanovené jedným z nariadení prijatých podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 994/98 uplatniteľného v čase poskytnutia pomoci.
Článok 3
1. Grécko je povinné vymôcť od príjemcov nezlučiteľnú pomoc poskytnutú podľa schém uvedených v článku 1.
2. Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.
3. Úroky sa vypočítajú ako zložené úroky v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004.
4. Grécko zruší všetky nevyplatené platby pomoci poskytnutej na základe schém uvedených v článku 1 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.
Článok 4
Vrátenie pomoci poskytnutej na základe schém uvedených v článku 1 je bezodkladné a účinné.
Grécko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov po dátume oznámenia tohto rozhodnutia.
Článok 5
1. Grécko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží tieto informácie:
a)
zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc podľa schémy uvedenej v článku 1 a celkovú sumu, ktorú každý z nich prijal v rámci schémy, ktorá sa ho týka;
b)
celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú musí vrátiť každý príjemca v prípade pomoci, na ktorú sa nevzťahuje pravidlo de minimis;
c)
podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;
d)
dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcom bolo nariadené vrátiť pomoc.
2. Grécko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej na základe schémy uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré už príjemcovia vrátili.
Článok 6
Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.
V Bruseli 19. októbra 2011