РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 7. marca 2012
vo veci štátnej pomoci č. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
[oznámené pod číslom C(2012) 1369]
(Iba rumunské znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2013/246/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s opatrením pomoci C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Rumunsko oznámilo 17. júla 2009 dve podporné opatrenia (ďalej len „oznámenie“) v prospech spoločnosti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (ďalej len „Oltchim“ alebo „spoločnosť“): i) konverzia dlhu voči verejným orgánom vo výške 538 miliónov RON (približne 128 miliónov EUR (3)) na vlastné imanie a ii) štátna záruka pokrývajúca 80 % komerčného úveru vo výške 424 miliónov EUR. Rumunsko oznámilo tieto štátne podporné opatrenia z dôvodov právnej istoty, pričom tvrdilo, že nepredstavujú o štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(2)
Pred prijatím tohto oznámenia podala 10. apríla 2008 spoločnosť PCC SE (ďalej len „PCC“) so sídlom v Duisburgu v Nemecku, ktorá v súčasnosti vlastní menšinový podiel 18,31 % v spoločnosti Oltchim, sťažnosť, v ktorej namieta, že plánovaná konverzia dlhu na vlastné imanie predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.
(3)
Komisia si po registrácii sťažnosti pristúpila vymenila korešpondenciu a informácie s rumunskými orgánmi, spoločnosťou Oltchim a navrhovateľom a pri niekoľkých príležitostiach sa stretla s rumunskými orgánmi a zástupcami spoločnosti Oltchim na jednej strane a so zástupcami navrhovateľa na druhej strane.
(4)
Komisia začala 15. septembra 2009 konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ so zreteľom na oznámené opatrenia (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rumunsko predložilo pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania 3. novembra 2009.
(5)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie29. decembra 2009 (4). Komisia vyzvala prostredníctvom listov z 21. decembra 2009 osem spoločností, ktoré sú potenciálne zainteresované na konaniach ako konkurenti spoločnosti Oltchim, aby predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.
(6)
Komisii boli doručené pripomienky od piatich tretích strán: od spoločnosti Vestolit GmbH & Co. KG (ďalej len „Vestolit“) listom z 26. januára 2010; od spoločnosti Ineos ChlorVinyls (ďalej len „Ineos“) listom z 26. januára 2010; od dvoch spoločností, ktoré požiadali o zachovanie mlčanlivosti o ich totožnosti (ďalej len „anonymné strany I a II“) listami z 27. januára 2010 a 28. januára 2010; a od pána Virgila Besteu, súkromnej osoby, listom z 29. januára 2010.
(7)
Tieto pripomienky boli poslané Rumunsku listom z 2. marca 2010. Rumunsko odpovedalo na uvedené pripomienky tretích strán listom z 8. apríla 2010.
(8)
Šiesta tretia strana, spoločnosť Firebird Management LLC (ďalej len „Firebird“) - investičný fond, ktorý v tom čase vlastnil 1,328 % akcií spoločnosti Oltchim - predložila informácie a pripomienky listami z 27. mája 2010 a 8. júla 2010. Pripomienky spoločnosti Firebird boli odoslané Rumunsku listami z 25. júna 2010 a 27. júla 2010.
(9)
Navrhovateľ PCC predložil informácie o prípade listami zo 6. mája 2010, 18. mája 2010, 19. mája 2010, 28. mája 2010, 13. júna 2010, 18. júna 2010, 22. júla 2010, 6. augusta 2010, 2. septembra 2010, 18. októbra 2010, 9. apríla 2011 a 14. apríla 2011. Okrem týchto podaní PCC odoslal početné informácie týkajúce sa tejto veci, ktoré v zásade obsahovali rôzne novinové články a iné prevažne verejne dostupné informácie.
(10)
Anonymné strany I a II (ktoré takisto pripomienkovali rozhodnutie o začatí konania a ktoré požiadali o zachovanie mlčanlivosti o ich totožnosti) predložili okrem toho ďalšie informácie 21. septembra 2010, 22. februára 2011, 28. februára 2011, 26. júla 2011 a 28. októbra 2011.
(11)
Komisia odoslala pripomienky uvedené v odôvodneniach 9 a 10 Rumunsku, keď obsahovali nové informácie a argumenty a boli relevantné pre súčasný postup, listami z 25. júna 2010, 2. augusta 2010, 9. septembra 2010, 22. septembra 2010, 20. októbra 2010 a 23. novembra 2011.
(12)
Rumunsko reagovalo na ďalšie predložené pripomienky listami z 30. júla 2010, 2. septembra 2010, 12. októbra 2010, 26. októbra 2010, 23. novembra 2010 a 7. decembra 2011. V súvislosti s vecou predložilo aj doplňujúce informácie listami z 29. marca 2011, 14. apríla 2011, 27. júla 2011, 9. septembra 2011 a 21. septembra 2011.
(13)
V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania sa uskutočnili viaceré rokovania v Bruseli medzi útvarmi Komisie a rumunskými orgánmi: 30. júna 2010, 15. júla 2010, 19. mája 2011 a 12. septembra 2011. Útvary Komisie sa takisto stretli pri niekoľkých príležitostiach so zástupcami navrhovateľa PCC.
(14)
Listom z 22. júna 2011 rumunské orgány stiahli svoje oznámenie zo 17. júla 2009 o štátnej záruke na úver vo výške 424 miliónov EUR. Takisto Komisiu informovali, že trvajú na svojom oznámení vo veci konverzie dlhu na vlastné imanie.
(15)
Rumunská vláda 10. augusta 2011 schválila memorandum, ktorým poverila zástupcov ministerstva hospodárstva, obchodu a podnikateľského prostredia, AVAS (5) a Oltchim, aby uzavreli dohovor podľa súkromného práva medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom by spoločnosť uznala vzniknuté úroky z verejného dlhu od 1. januára 2007.
(16)
Listom z 9. septembra 2011 rumunské orgány oznámili, že Oltchim a AVAS mali v úmysle uzatvoriť uvedený dohovor podľa súkromného práva a že AVAS by konvertovala aj takto vzniknuté úroky na vlastné imanie spolu s kapitálovým dlhom.
(17)
Rumunský predseda vlády Emil Boc listom z 21. októbra 2011 oznámil pevný záväzok rumunskej vlády v plnom rozsahu sprivatizovať spoločnosť Oltchim vrátane celého kapitálového podielu verejných orgánov po konverzii dlhu. Vyhlásenie o privatizácii sa malo zverejniť koncom marca 2012 a privatizácia mala byť ukončená do konca mája 2012. Nový rumunský predseda vlády Mihai-Răzvan Ungureanu listom zo 16. februára 2012 znovu potvrdil tieto záväzky.
(18)
Rumunsko predložilo dodatočné pripomienky a informácie listami z 12. októbra 2011 a 23. decembra 2011.
(19)
Z listov uvedených v odôvodneniach 17 a 18 vyplýva, že Rumunsko upravilo oznámenie týkajúce sa opatrenia č. 1 v tom zmysle, že po konverzii dlhu voči verejným orgánom vo výške 538 miliónov RON malo dôjsť k privatizácii výsledného akciového podielu spoločnosti Oltchim a že konverzia musí byť posúdená v súvislosti s následnou privatizáciou.
II. SÚVISLOSTI
II.1. Spoločnosť
(20)
Oltchim je veľký rumunský petrochemický výrobca, ktorý sa zaoberá výrobou PVC, hydroxidu sodného, chlóru, DEHP a polyéterových polyolov. Hlavným výrobkom spoločnosti je PVC (momentálne tvorí približne 37,5 % jej celkovej produkcie) s podielom na trhu EÚ 2,1 % v roku 2008 (6). Oltchim patrí k najväčším petrochemickým spoločnostiam v Rumunsku a juhovýchodnej Európe a vyrába 78 druhov 40 základných chemických výrobkov. Spoločnosť vyváža približne 80 % výroby do Európy a mimo nej.
(21)
Oltchim je hlavný priemyselný zamestnávateľ v rumunskom regióne Vâlcea, ktorému sa poskytuje pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. K 15. októbru 2011 mala spoločnosť 3 470 zamestnancov (7). Z dôvodu súčasnej náročnej finančnej situácie spoločnosť v decembri 2011 dočasne prepustila 1 000 zamestnancov a v januári 2012 (8) ďalších 993 zamestnancov.
(22)
Spoločnosť začala podnikať v roku 1966, v roku 1990 prešla reorganizáciou a v roku 1997 bola kótovaná na rumunskej burze cenných papierov. Rumunský štát (momentálne prostredníctvom ministerstva hospodárstva) drží kontrolný podiel 54,8 % spoločnosti. Hlavným menšinovým akcionárom je spoločnosť PCC, ktorá je zároveň navrhovateľom v tomto konaní a takisto vlastní kapitálový podiel vo výške 18,31 % v spoločnosti Rokita SA, poľskom konkurentovi spoločnosti Oltchim. Zvyšné akcie spoločnosti vlastnia Nachbar Services Ltd (14,02 %), rôzne fyzické osoby (11,04 %) a iné právnické osoby (1,81 %).
II.2. Udalosti pred pristúpením Rumunska do EÚ
II.2.1 Pôvod verejného dlhu
(23)
V období rokov 1992 - 2008 Oltchim celkovo investovala približne 371 miliónov EUR do modernizácie svojej výrobnej linky (z toho sa 118,8 milióna EUR investovalo v rokoch 2007/2008). Oltchim uzavrela v súvislosti s určitými z týchto investícií počas obdobia rokov 1995 - 2000 súbor 12 zmlúv o komerčných úveroch v celkovej hodnote približne 171 miliónov DEM plus 60 miliónov USD. Úvery boli kryté štátnymi zárukami vydanými ministerstvom financií.
(24)
Vzhľadom na to, že Oltchim nebola schopná úvery splácať, počnúc novembrom 1999 banky vyzývali na poskytnutie štátnych záruk.
(25)
Ministerstvo financií uskutočnilo v rokoch 1999 až 2002 platby na základe výziev na poskytnutie záruk. Na takto vyplatené sumy z dôvodu aktivovania štátnych záruk v rokoch 1999 a 2002 si účtovalo značný úrok a penále, pohybujúce sa v rozpätí 0,15 % až 0,3 % denne, t. j. 54 % - 110 % ročne (9).
(26)
V júni 2002 dosiahol dlh spoločnosti Oltchim voči ministerstvu financií pochádzajúci zo štátnych záruk vrátane úroku a penále, ktoré sa naň vzťahovali, sumu 303 miliónov RON (približne 72 miliónov EUR). V tom čase sa táto suma previedla z ministerstva financií na rumunskú agentúru AVAS (10) poverenú vymáhaním verejného dlhu a bola konsolidovaná v USD, aby sa zachovala hodnota dlhu v hyperinflačnom prostredí, pričom výsledná suma bola 91 miliónov USD.
(27)
AVAS nemala podľa rumunskej legislatívy (GEO 51/1998) špecifický mandát na uplatňovanie úrokov a penále na verejný dlh, ktorý mala vymáhať od dlžných spoločností.
II.2.2 Konverzia dlhu v roku 2003
(28)
Prvý pokus o privatizáciu spoločnosti sa uskutočnil v roku 2001, keď AVAS rokovala a podpísala so spoločnosťou Exall Resources zmluvu o predaji podielu štátu v spoločnosti. Zmluva o predaji bola zrušená z dôvodu neschopnosti kupujúceho splniť si platobné záväzky a nezaručenia technologických/ekologických investícií do spoločnosti z jeho strany.
(29)
Druhý pokus o privatizáciu spoločnosti Oltchim sa uskutočnil v októbri 2003, keď rumunská privatizačná agentúra APAPS uverejnila oznámenie o predaji podielu štátu. Potenciálni investori boli informovaní, že verejný dlh bude konvertovaný na vlastné imanie s cieľom zvýšiť zaujímavosť spoločnosti pre potenciálnych investorov.
(30)
Keďže potenciálny investor (Rompetrol) a menšinoví akcionári napadli konverziu dlhu z roku 2003 na rumunských súdoch, privatizačná ponuka bola začiatkom novembra 2003 zrušená. Napriek tomu bol v novembri 2003 dlh agentúry AVAS v hodnote 95 miliónov USD (t. j. prevedených 91 miliónov USD a ďalšie platby, ktoré uskutočnilo ministerstvo financií na základe uplatnenia záruk, prevedené na AVAS od júna 2002) rovnajúci sa 322 miliónom RON konvertovaný na vlastné imanie rozhodnutím valného zhromaždenia akcionárov spoločnosti Oltchim (na ktorom mali väčšinu hlasov štátni zástupcovia). Verejný podiel v spoločnosti Oltchim sa tak zvýšil z 53,26 % na 95,73 %.
(31)
V novembri 2005 obchodný súd vo Vâlcea zrušil rozhodnutie valného zhromaždenia spoločnosti Oltchim o konverzii dlhu s odôvodnením, že konverzia dlhu sa vykonala bez toho, aby sa menšinovým akcionárom umožnilo takisto sa zúčastniť na navýšení kapitálu.
(32)
Rumunská vláda vydala v júni 2006 mimoriadne nariadenie (11), ktorým poverila zástupcov štátu, aby na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Oltchim hlasovali proti podaniu odvolania proti súdnemu rozhodnutiu, ktorým sa zrušila prvá konverzia dlhu, a aby sa prijali potrebné kroky na zvrátenie tejto konverzie. Rozsudok súdu o zrušení konverzie dlhu nadobudol právoplatnosť v auguste 2006. Zníženie vlastného kapitálu sa účinne uskutočnilo v novembri 2007. Dlh vyplývajúci zo zrušenia konverzie dlhu sa znovu zaznamenal na účty v jeho historickej hodnote 95 miliónov USD, takže sa následne rovnal sume 317 miliónov RON.
II.2.3 Ďalší rast dlhu
(33)
Po prvom prevode dlhu v júni 2002 agentúre AVAS pokračovalo ministerstvo financií v období od júna 2002 do decembra 2006 v uhrádzaní platieb na základe štátnych záruk, ktoré boli aktivované v novembri 1999. Počas obdobia rokov 2003 - 2006, keď bola konverzia dlhu z roku 2003 stále platná, celková hodnota dodatočných platieb vykonaných ministerstvom financií na základe aktivovaných záruk dosiahla 191 miliónov RON. Ministerstvo financií v rámci uplatnenia dohovoru uzatvoreného v júni 2002 medzi ministerstvom financií a agentúrou AVAS o prevode verejného dlhu previedlo na AVAS, v následných splátkach po skutočných platbách vykonaných na základe záruk, všetky tieto pohľadávky. AVAS takisto konsolidovala tieto pohľadávky v USD, ktoré v roku 2006 dosiahli celkovo 60 miliónov USD.
(34)
Celkový dlh spoločnosti Oltchim voči agentúre AVAS teda predstavoval v deň pristúpenia Rumunska do EÚ 1. januára 2007 sumu 60 miliónov USD (12).
II.3. Udalosti po pristúpení Rumunska do EÚ
II.3.1 Vývoj dlhu
(35)
Oltchim uhrádza od 1. januára 2007 všetky platby týkajúce sa externých úverov. Ministerstvo financií odvtedy nevykonalo žiadne dodatočné platby v rámci štátnych záruk.
(36)
Suma prenesenej konverzie dlhu vo výške 95 miliónov USD bola v novembri 2007 zaznamenaná do účtovníctva spoločnosti Oltchim a pripočítaná k 60 miliónom USD spojených s ďalšími platbami, čo predstavuje celkový verejný dlh 155 miliónov USD (508 miliónov RON). Tento verejný dlh vo výške 155 miliónov USD sa v účtovníctve spoločnosti Oltchim uvádza v RON (t. j. 508 miliónov RON). Tento dlh denominovaný v USD sa odvtedy v účtovníctve spoločnosti Oltchim vykazuje v RON a suma sa v rumunskej mene nezmenila, pretože pri každom novom intervale výkazníctva vykázala spoločnosť v súvahe historickú hodnotu v RON (13), ktorá bola zakaždým vyššia ako vtedy uplatniteľná hodnota, keďže RON sa postupne voči USD zhodnocoval.
(37)
Ako výnimka zo všeobecného pravidla stanoveného zákonom GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27) na základe článku 2 ods. 2 mimoriadneho nariadenia vlády č. 45/2006 (ďalej len „GEO 45/2006“) AVAS účtovala v roku 2007 za obdobie rokov 2003 - 2006 úrok vo výške 29,9 milióna RON pri jednoročnej sadzbe LIBOR (14) na vklady v USD za pohľadávky spoločnosti Oltchim, ktoré na ňu previedlo ministerstvo financií a ktoré boli predmetom konverzie dlhu v roku 2003.
(38)
V dôsledku toho v novembri 2007 dosiahla celková suma, ktorú Oltchim dlhovala agentúre AVAS, 155 miliónov USD (508 miliónov RON) plus 29 miliónov RON, spolu teda 538 miliónov RON. V ďalšej časti sa v tomto rozhodnutí odkazuje na dlh v RON, keďže oznámená konverzia dlhu je takisto denominovaná v RON.
II.3.2 Druhá konverzia dlhu
(39)
V januári 2007 rumunský parlament ratifikoval mimoriadne nariadenie vlády GEO 45/2006 prostredníctvom zákona 30/2007, ktorým bola AVAS poverená, aby zrušila prvú konverziu dlhu, a udelil jej mandát na vykonanie druhej konverzie, tentokrát aj s dodržaním prioritných práv menšinových akcionárov.
(40)
Tento druhý pokus o konverziu dlhu na vlastné imanie bol však napadnutý novým hlavným menšinovým akcionárom, spoločnosťou PCC, ktorá sa odmietla zúčastniť na tejto operácii.
(41)
PCC získala podiel 1,2 % v spoločnosti Oltchim za 7,5 milióna EUR v máji 2007, t. j. po dátume nadobudnutia právoplatnosti rozsudku vnútroštátneho súdu, ktorým sa zrušila prvá konverzia dlhu, pretože Oltchim ani rumunské úrady sa neodvolali. Keď sa konverzia dlhu vrátila do účtovníctva spoločnosti, podiel PCC vo výške 1,2 % sa zvýšil na 12 % (15).
(42)
PCC podala v apríli 2008 sťažnosť Komisii, v ktorej tvrdila, že konverzia dlhu predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri odôvodnenie 2).
(43)
Rumunské orgány sa s cieľom zabezpečiť súlad s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ rozhodli získať schválenie štátnej pomoci od Komisie pred vykonaním druhej konverzie dlhu a opatrenie oznámili.
II.4. Súčasná situácia spoločnosti Oltchim
(44)
Rumunské orgány argumentujú, že po zrušení konverzie dlhu z roku 2003 v roku 2006 sa znovu snažili privatizovať spoločnosť s dlhom v rokoch 2006 a 2008. Podľa rumunských orgánov nemal za týchto podmienok žiaden investor záujem o kúpu.
(45)
Okrem toho podľa rumunských orgánov spoločnosť čelí od roku 2008 týmto ťažkostiam: i) zastavenie dodávok kľúčových surovín od hlavného dodávateľa Arpechim; ii) negatívny vplyv na čistú hodnotu aktív spoločnosti spôsobený obnovou značného dlhu po zrušení konverzie dlhu z roku 2003 v novembri 2007; iii) nedostatočná kapitalizácia spoločnosti spôsobená aj zrušením konverzie dlhu; a napokon iv) účinky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy.
(46)
Oltchim zaznamenala v účtovnom období 2008 prevádzkovú stratu 71 miliónov RON (17 miliónov EUR), čistú stratu 226 miliónov RON (54 miliónov EUR) a akumulované straty dosiahli 1,367 miliardy RON (325 miliónov EUR). Po tom, čo bol uzavretý hlavný dodávateľ etylénu Arpechim v novembri 2008, fungovala spoločnosť na 45 % kapacity a približne tretina zamestnancov bola dočasne prepustená.
(47)
Akcie spoločnosti Oltchim, ktoré dovtedy mala v držbe AVAS, boli koncom roku 2008 prevedené do portfólia ministerstva hospodárstva.
(48)
Oltchim nakúpila v decembri 2009 aktíva (zariadenie na výrobu etylénu) od svojho predchádzajúceho dodávateľa Arpechim za [0] - [10] EUR (16) a zaplatila za jeho zásoby/inventár [10] - [20] miliónov EUR. Podľa rumunských orgánov bola kúpa financovaná zálohovými platbami zákazníka. Arpechim obnovil prevádzku v máji 2011.
(49)
Z finančných účtov spoločnosti Oltchim za rok 2009 k 31. decembru 2009 vyplynula prevádzková strata 26 miliónov EUR (109 miliónov RON), čistá strata 52,4 milióna EUR (220 miliónov RON), akumulované straty 377 miliónov EUR (1,584 miliardy RON) a záporné vlastné zdroje vo výške 112 miliónov EUR (469 miliónov RON).
(50)
Finančné účty spoločnosti Oltchim 31. decembra 2010 vykazovali prevádzkový zisk 56 miliónov EUR, čistý zisk 32 miliónov EUR (220 miliónov RON) a akumulované straty 383 miliónov EUR. Pozitívny prevádzkový a čistý výsledok bol spôsobený skutočnosťou, že aktíva spoločnosti Arpechim kúpené za [0] - [10] EUR boli opätovne ocenené na [80] - [100] miliónov EUR a rozdiel bol zaznamenaný v účtovníctve ako „zisk z výhodnej kúpy“.
(51)
Šesťmesačné finančné účty (17) spoločnosti Oltchim 30. júna 2011 vykázali prevádzkovú stratu 7,4 milióna EUR a čistú stratu 17,4 milióna EUR, akumulované straty 401 miliónov EUR a záporné vlastné zdroje vo výške 358 miliónov EUR (bez zohľadnenia dlhu voči agentúre AVAS).
III. ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA
(52)
Komisia začala 15. septembra 2009 konanie vo veci formálneho zisťovania, pokiaľ ide o dve podporné opatrenia v prospech spoločnosti Oltchim oznámené Rumunskom v júli 2009:
-
opatrenie č. 1: konverzia dlhu v celkovej hodnote 538 miliónov RON (približne 128 miliónov EUR) a
-
opatrenie č. 2:„akcionárska záruka“ pokrývajúca 80 % komerčného úveru vo výške 424 miliónov EUR na ďalšie investície do modernizácie. (Rumunsko stiahlo svoje oznámenie týkajúce sa opatrenia č. 2 listom z 22. júna 2011.)
(53)
Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa napriek argumentom Rumunska oznámeným podporným balíkom nepriznala neoprávnená výhoda pre spoločnosť a či nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(54)
V rozhodnutí o začatí konania sa okrem toho určila ako možná ďalšia štátna pomoc skutočnosť, že štát od 1. januára 2007 neúčtoval úrok a/alebo penále na existujúci verejný dlh (označený ako „opatrenie č. 3“).
(55)
Nakoniec Komisia má pochybnosti o tom, či by sa opatrenia mohli považovať za zlučiteľné so ZFEÚ na základe príslušných pravidiel štátnej pomoci, ak sa zistí, že predstavujú štátnu pomoc.
IV. PRIPOMIENKY RUMUNSKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA
(56)
Rumunské orgány vo svojej reakcii na rozhodnutie o začatí konania trvali na tom, že žiadne z troch opatrení nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže správanie rumunského štátu bolo v súlade s trhovými zásadami.
(57)
Rumunsko trvalo najmä na tom, že oznámené opatrenia (konverzia dlhu a akcionárska záruka) by spoločnosti Oltchim zabezpečili obnovu ziskovosti vyriešením otázky nedostatočnej kapitalizácie a poskytnutím potrebných zdrojov na účel jej stratégie rastu. Rumunsko okrem toho zdôraznilo, že Komisia musí zohľadniť dvojitú úlohu štátu ako akcionára a zároveň veriteľa spoločnosti Oltchim.
(58)
Nakoniec Rumunsko trvalo na tom, že opatrenie č. 3 nepredstavuje štátnu pomoc, keďže sa správanie štátu so zreteľom na nevymáhanie predchádzajúceho dlhu vzťahovalo výhradne na plánovanú konverziu dlhu, a že pokiaľ ide o tento dlh, rumunské orgány sa stále správali v súlade s tým, čo by sa v podobnej situácii rozhodol urobiť trhový subjekt.
V. PRIPOMIENKY OD ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(59)
Spoločnosť Vestolit vyjadrila v pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania z 26. januára 2010 znepokojenie vyplývajúce zo štátneho podporného balíka oznámeného Rumunskom v júli 2009. Vestolit sa považuje za konkurenta spoločnosti Oltchim, keďže obe strany sú aktívne vo výrobe PVC. Podľa spoločnosti Vestolit by žiadny súkromný investor nepodporil investičný program zameraný výhradne na nákup a renováciu zastaraného zariadenia spoločnosti Arpechim na výrobu etylénu.
(60)
Spoločnosť Ineos argumentovala v liste z 21. januára 2010, že na základe informácií vyplývajúcich z rozhodnutia o začatí konania sa zdá, že Oltchim je firma v ťažkostiach, a preto je nepravdepodobné, že by súkromný investor v jej prospech podnikol podobné podporné opatrenia ako rumunský štát. Spoločnosť Ineos upriamila pozornosť aj na skutočnosť, že európsky trh s PVC je charakteristický značnou nadmernou kapacitou, a preto môže prípadná pomoc akémukoľvek účastníkovi trhu veľmi narúšať trh.
(61)
Pripomienky predložené spoločnosťou Firebird z 28. mája 2010 majú podobný obsah ako tie, ktoré uviedli predchádzajúce zainteresované strany.
(62)
Ďalší konkurent spoločnosti Oltchim, anonymná strana I, predložila takisto pripomienky listom z 28. januára 2010 v podobnom zmysle ako pripomienky uvedené spoločnosťami Vestolit a Ineos. Takisto zdôrazňuje, že prevádzkovú pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú so ZFEÚ a zrejme neexistujú žiadne iné dôvody na zlučiteľnosť v prípade spoločnosti Oltchim.
(63)
Anonymná strana II argumentovala listom z 27. januára 2010, že všetky podporné opatrenia uvedené v rozhodnutí o začatí konania predstavujú nezlučiteľnú pomoc. Táto anonymná strana II takisto uviedla, že:
a)
štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 sa po pristúpení Rumunska do EÚ stále využívali, konkrétne do 31. októbra 2009, a preto by sa od dátumu pristúpenia mali považovať za novú pomoc;
b)
ťažkosti, ktorým spoločnosť Oltchim čelila od aktivovania štátnych záruk v novembri 1999, sú spôsobené štrukturálnymi problémami spoločnosti (nesprávne riadenie, zlé výbery podnikateľských stratégií, nedostatočná skutočná a účinná reštrukturalizácia);
c)
nadobudnutie spoločnosti Arpechim je v rozpore s podnikateľskými záujmami spoločnosti Oltchim; v budúcnosti totiž nebude vytvárať zisk;
d)
následné platby, ktoré uskutočňovalo ministerstvo financií počas obdobia od júna 2002 do decembra 2006 na základe aktivovaných štátnych záruk, dokazujú, že spoločnosť Oltchim bola počas celého uvedeného obdobia v ťažkostiach;
e)
Rumunsko sa skutočne snažilo sprivatizovať spoločnosť iba raz, v roku 2001, a nasledujúce „neúspešné“ pokusy o privatizáciu v rokoch 2003 a 2006 boli iba stratégiou na nevymáhanie verejného dlhu;
f)
podnikateľský plán, ktorý je podkladom podporného balíka oznámeného v júli 2009, nebol dôveryhodný, najmä pokiaľ ide o analýzu citlivosti a očakávanú návratnosť investície;
g)
štát by utrpel významnú stratu podporením takéhoto rozsiahleho investičného programu, keďže očakávané výnosy z privatizácie spoločnosti Oltchim by nepokryli náklady na podporné opatrenia;
h)
so zreteľom na skutočnosť, že oznámené opatrenia predstavovali štátnu pomoc, Rumunsko malo navrhnúť pre spoločnosť Oltchim reštrukturalizačný plán, ktorý by umožnil posúdiť zlučiteľnosť pomoci podľa usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (18).
(64)
PCC upriamila neskôr počas konania pozornosť Komisie na skutočnosť, že v júni 2010 rumunská agentúra pre ochranu životného prostredia uložila spoločnosti Oltchim ekologickú pokutu vo výške 14,34 milióna EUR z dôvodu oneskoreného vrátenia certifikátov CO2 za rok 2009 (19) Podľa názoru PCC možné nevymáhanie pokuty predstavovalo ďalšiu štátnu pomoc pre spoločnosť. V liste od spoločnosti Firebird z 8. júla 2010 sa takisto uvádza otázka ekologickej pokuty.
(65)
V októbri 2010 a októbri 2011 PCC takisto informovala Komisiu, že štátny dodávateľ elektrickej energie SC Electrica SA (ďalej len „Electrica“) a iní verejní veritelia (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, dodávateľ soľného roztoku a vápenca, a spoločnosť SC CET Govora SA, dodávateľ priemyselnej pary) majú voči spoločnosti Oltchim podstatné nároky s upraveným kalendárom splácania.
VI. PRIPOMIENKY RUMUNSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(66)
Rumunsko sa vo svojej odpovedi z 8. apríla 2010 na pripomienky zainteresovaných strán do značnej miery odvoláva na oznámenie a predchádzajúce predložené pripomienky v reakcii na rozhodnutie o začatí konania.
(67)
Rumunsko najmä tvrdilo, že na rozdiel od toho, čo jedna z tretích strán tvrdí, nadobudnutie a renovácia petrochemických aktív spoločnosti Arpechim zahŕňa celú potrebnú reštrukturalizáciu a je nevyhnutná pre dlhodobú životaschopnosť spoločnosti a že možno očakávať, že prevádzka integrovanej platformy petrochemickej jednotky Oltchim-Arpechim bude vytvárať zisky.
(68)
Rumunsko vo svojej argumentácii takisto opakuje, že prijaté opatrenia na vymáhanie pohľadávok voči spoločnosti Oltchim nepredstavujú pre Oltchim žiadnu výhodu. Rumunsko takisto trvalo na svojom zámere sprivatizovať spoločnosť Oltchim.
VII. STIAHNUTIE OZNÁMENIA O ŠTÁTNEJ ZÁRUKE (OPATRENIE Č. 2)
(69)
Podľa článku 8 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (20) môže členský štát po rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stiahnuť oznámenie pred tým, ako Komisia prijme rozhodnutie o povahe pomoci oznámeného opatrenia. Komisia v takom prípade ukončí konanie rozhodnutím o vyhlásení veci za bezpredmetnú.
(70)
Rumunské orgány stiahli oznámenie o štátnej záruke (pokrývajúcej 80 % úveru do 424 miliónov EUR). Preto pokiaľ ide o opatrenie č. 2, skúmanie Komisie sa teda stalo bezpredmetným.
VIII. STANOVISKO RUMUNSKA PO STIAHNUTÍ OPATRENIA Č. 2
VIII.1. Úprava opatrenia č. 1 - zámer Rumunska privatizovať
(71)
Vo februári 2011 sa vyžiadal spoločný preventívny finančný asistenčný program EÚ/Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“) na podporu oživenia hospodárskeho rastu v Rumunsku so zameraním na štrukturálne reformy a zároveň zlepšením fiškálnej udržateľnosti a konsolidovaním finančnej stability. V máji 2011 Rada prijala rozhodnutie (21) o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Rumunsku vo výške do 1,4 miliardy EUR. V marci 2011 MMF schválil novú preventívnu dohodu o pohotovostnom úvere (22) pre Rumunsko. MMF poskytuje na základe tejto dohody Rumunsku finančnú pomoc vo výške 3 090,6 milióna SDR (3,5 miliardy EUR) na nasledujúce dva roky. Financovanie je podmienené tým, že Rumunsko splní súbor cieľov na zníženie rozpočtového deficitu, ktoré sú spresnené v liste o úmysle predloženom rumunskými orgánmi a premietnutom v Technickom memorande o porozumení (ďalej len „TMP“) Cieľom TMP je okrem iného znížiť nedoplatky a straty štátnych podnikov. Rumunsko sa v liste o úmysle a TMP z 2. decembra 2011 (23) zaviazalo vyhlásiť verejnú súťaž na privatizáciu spoločnosti Oltchim do konca apríla 2012.
(72)
Po tomto došlo počas roka 2011 k viacerým verejným vyhláseniam rumunských orgánov, v ktorých rumunská vláda oznámila svoj úmysel sprivatizovať Oltchim.
(73)
Rumunsko takisto oznámilo svoj záväzok o privatizácii spoločnosti Oltchim Komisii. Presnejšie povedané, rumunský predseda vlády Emil Boc oznámil listom z 21. októbra 2011 adresovanom podpredsedovi Joaquínovi Almuniovi, že Rumunsko má záväzok sprivatizovať spoločnosť Oltchim v celom rozsahu (vrátane podielu, ktorý je predmetom konverzie dlhu) do mája 2012. Po menovaní novej vlády v Rumunsku 9. februára 2012 nový predseda vlády Mihai Razvan Ungureanu opätovne potvrdil tento záväzok listom zo 16. februára 2012.
(74)
Rumunsko so zreteľom na svoje rozpočtové obmedzenia už neplánuje ostať v pozícii vlastníka spoločnosti Oltchim a financovať potrebné investície prostredníctvom štátnej záruky, ale snaží sa predať svoj podiel v spoločnosti Oltchim.
VIII.2. Vývoj týkajúci sa opatrenia č. 3 - dohoda o úrokoch
(75)
Rumunské orgány listom z 9. septembra 2011 informovali Komisiu, že plánujú účtovať úrok na splatný dlh voči agentúre AVAS vo výške 538 miliónov RON od 1. januára 2007. Rumunsko takisto vysvetlilo, že by sa to uskutočnilo v rámci dohody o konverzii dlhu medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom by spoločnosť akceptovala splatný úrok. Rumunské orgány v tom istom liste naznačili, že takto vzniknutý úrok by sa mal takisto konvertovať na vlastné imanie spolu s hlavným verejným dlhom, ako sa oznámilo v rámci opatrenia č. 1.
(76)
Listom z 23. decembra 2011 rumunské orgány poskytli kópiu dohody podľa súkromného práva uzavretej 22. decembra 2011 medzi agentúrou AVAS a spoločnosťou Oltchim, pričom spoločnosť uznala úrok vzniknutý z verejného dlhu od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 v celkovej výške 511 miliónov RON. Rumunské orgány vysvetlili, že úrok bol vypočítaný ako zložený úrok, pri ktorom sa ako úrok z omeškania za príslušné obdobia použila najvyššia z úrokových sadzieb účtovaných komerčnými bankami na úvery účinne poskytnuté spoločnosti od 1. januára 2007 a s použitím príslušných referenčných a diskontných sadzieb Komisie. Tento prístup viedol k týmto príslušným úrokovým sadzbám a vzniknutému úroku k dlhu voči agentúre AVAS:
Tabuľka č. 1
Rozdelenie úroku účtovaného agentúrou AVAS za obdobie rokov 2007 - 2011
2007
2008
2009
2010
2011
Príslušná úroková sadzba
1.1. - 30.6. - 11,17 %
1.7. - 31.12. - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Výška úroku (zaokrúhlené na milióny RON)
58
87
129
114
123
Celkový úrok na dlh voči agentúre AVAS od roku 2007: 511 miliónov RON
(77)
Rumunské orgány v tej istej korešpondencii takisto uviedli, že prípravy na konverziu dlhu voči agentúre AVAS vo výške 538 miliónov RON plus vzniknutý úrok by sa mali začať, aby sa dodržal navrhovaný harmonogram privatizácie.
VIII.3. Argumenty Rumunska k zámeru privatizovať
(78)
Ako už bolo vysvetlené, rumunské orgány stiahli opatrenie č. 2 (pozri oddiel VII). Po stiahnutí oznámenia týkajúceho sa štátnej záruky rumunské orgány argumentovali, že súčasné opatrenie č. 1, t. j. konverzia dlhu voči agentúre AVAS na vlastné imanie vo výške 538 miliónov RON plus vzniknutý úrok súvisiaci s dlhom voči agentúre AVAS od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 vo výške ďalších 511 miliónov RON, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Rumunsko tvrdilo, že opatrenie by viedlo k udržaniu sa na trhu a ako také by nepriznávalo výhodu spoločnosti Oltchim. Presnejšie povedané, rumunské orgány argumentovali, že agentúra AVAS ako veriteľ bola v lepšej situácii v prípade konverzie celého dlhu na vlastné imanie a predaja celého podielu v spoločnosti v krátkodobom horizonte ako v prípade vymáhania dlhu, keďže trhová hodnota výsledného podielu AVAS v spoločnosti bola po konverzii dlhu vyššia ako hodnota, ktorú by AVAS získala likvidáciou spoločnosti.
(79)
Rumunsko predložilo poradnú správu vypracovanú spoločnosťou Raiffeisen Capital & Investment SA (ďalej len „poradná správa“) s cieľom preukázať, že najlepšou stratégiou štátu na maximalizovanie návratnosti je vykonať konverziu dlhu na vlastné imanie a následný krátkodobý predaj kombinovaných balíkov akcií.
(80)
V poradnej správe sa na jednej strane skúma hodnota pohľadávky agentúry AVAS v rámci scenára likvidácie a na druhej strane jej hodnota v rámci scenára konverzie dlhu a privatizácie.
(81)
Posúdenie likvidácie sa zakladá na dvoch správach o likvidácii (predchádzajúca správa spoločnosti Raiffeisen o likvidácii z februára 2011 a správa o likvidácii vypracovaná nezávislou poradenskou spoločnosťou Romcontrol SA Bucharest z marca 2011). Výsledok scenára konverzie dlhu a privatizácie pre štát bol odhadnutý na základe metódy hodnoty podniku, ktorá je jedným zo základných parametrov používaných na ocenenie podniku. (Podrobný opis použitých metodík a výsledok hodnotenia, ako aj ich kritické posúdenie Komisiou sa nachádzajú v oddiele IX.3.3.)
(82)
V správe sa dospelo k záveru, že konverzia celého dlhu na vlastné imanie by umožnila hladší a rýchlejší proces privatizácie spoločnosti a že finančný výsledok tejto možnosti je pre AVAS lepší ako možnosť likvidácie.
IX. POSÚDENIE
IX.1. Všeobecné aspekty
(83)
S cieľom overiť, či skúmané opatrenia predstavujú štátnu pomoc, musí Komisia posúdiť, či spĺňajú kumulatívne podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V uvedenom ustanovení sa uvádza, že „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.
(84)
Komisia konštatuje, že so zreteľom na stiahnutie oznámenia týkajúceho sa opatrenia č. 2 (pozri oddiel VII) sa toto posúdenie týka len opatrení č. 1 a 3. Opatrenie č. 1 bolo upravené, keďže Rumunsko spojilo konverziu dlhu na vlastné imanie s privatizáciou spoločnosti Oltchim. Posúdenie tohto opatrenia sa preto vykonáva za predpokladu, že podiel vlastného imania, ktorý bude AVAS vlastniť po konverzii, sa okamžite predá súkromnému investorovi prostredníctvom spravodlivého, otvoreného a transparentného procesu predaja, ktorého cieľom je maximalizácia výnosov pre AVAS.
(85)
Komisia sa okrem toho domnieva, že otázka, či AVAS ako veriteľ poskytol neoprávnenú výhodu spoločnosti Oltchim tým, ako zaobchádzal s dlhom po 1. januári 2007, musí byť posúdená v súvislosti s GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27) a zákona 30/2007, ktorým bola AVAS poverená, aby opätovne vykonala konverziu dlhu, z hľadiska oznámenia konverzie dlhu Komisii - identifikovanej ako opatrenie č. 1 v rozhodnutí o začatí konania - a úpravy opatrenia č. 1 v dôsledku pochybností vyjadrených Komisiou a obmedzení vyplývajúcich z programu EÚ/MMF.
(86)
Komisia okrem toho poznamenáva, že zámer sprivatizovať spoločnosť v celom rozsahu do konca mája 2012, ktorý oznámili rumunské orgány listom z 21. októbra 2011 a opätovne potvrdili v liste od predsedu vlády Ungureanua zo 16. februára 2012, sa považuje za neoddeliteľnú súčasť opatrenia č. 1.
(87)
So zreteľom na ekologickú pokutu na jednej strane a nevyrovnané dlhy spoločnosti voči spoločnostiam Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea a SC CET Govora SA na druhej strane Komisia poznamenáva, že uvedené údajné opatrenia neboli súčasťou rozhodnutia o začatí konania. Z toho dôvodu nemôžu tvoriť súčasť tohto rozhodnutia. Komisia bude navrhovateľa včas informovať o ďalšom postupe v súvislosti s uvedenými tvrdeniami na základe článku 10 nariadenia (ES) č. 659/1999.
IX.2. Právomoci Komisie pred pristúpením
(88)
Ako sa uvádza v oddiele V, anonymná strana II argumentovala, že niektoré štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim v období rokov 1995 - 2000 sa po pristúpení Rumunska do EÚ stále využívali, konkrétne do 31. októbra 2009, a preto by sa od dátumu pristúpenia mali považovať za novú pomoc. Komisia preto musí posúdiť opodstatnenosť uvedeného argumentu a jeho možné dôsledky na posúdenie oznámeného opatrenia.
(89)
Všeobecne platí, že článok 107 ods. 1 ZFEÚ sa uplatňuje až počnúc dátumom pristúpenia. Výnimkou zo všeobecného pravidla je, keď opatrenia, ktoré boli zavedené pred pristúpením, zostanú v platnosti aj po ňom. Opatrenia zavedené v Rumunsku pred dátumom pristúpenia podľa zmluvy o pristúpení medzi Rumunskom a EÚ (24) z roku 2005, ktoré sú naďalej platné po pristúpení (1. januára 2007) a ktoré môžu predstavovať v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ štátnu pomoc a neklasifikujú sa ako štátna pomoc na účely nariadenia (ES) č. 659/1999 (25), sa majú považovať za potenciálnu novú pomoc počnúc dňom pristúpenia na účely uplatňovania článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
(90)
V druhom odseku bodu 2.1. prílohy V k Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska z roku 2005 (26) sa na základe článku 22 toho istého aktu o pristúpení stanovuje, že „všetky opatrenia, ktoré sa budú uplatňovať po dni pristúpenia a predstavujú štátnu pomoc a ktoré nespĺňajú vyššie uvedené podmienky, sa na účely uplatňovania článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES považujú po pristúpení za novú pomoc“.
(91)
Uvedené ustanovenie sa teda vzťahuje na opatrenia prijaté pred dátumom pristúpenia (1. januára 2007), ktoré sa uplatňujú aj po uvedenom dátume. Výraz „uplatňované po dátume pristúpenia“ bol vymedzený v súbore rozhodnutí Komisie (27) a vzťahuje sa na schémy a jednotlivé opatrenia, ktoré buď nie sú časovo obmedzené, alebo ak nie je presne vymedzený záväzok štátu - inak povedané, ide o prípady, keď presná expozícia štátu nie je k dátumu pristúpenia ešte známa. V súvislosti s uvedenými úvahami sa musí určiť, či boli štátne záruky poskytnuté v prospech spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 „uplatňované po dátume pristúpenia“ v zmysle, ktorý bol vymedzený v uvedenej rozhodovacej praxi. Na tento účel sa musí overiť, či došlo k situácii, v ktorej štátne záruky buď neboli časovo obmedzené, alebo pred dátumom pristúpenia nebola známa presná miera účasti štátu.
(92)
Komisia po preskúmaní podmienok, za ktorých boli vydané príslušné štátne záruky, poznamenáva, že predstavovali samostatné a individuálne, jednorazové opatrenia, pričom štát podporil spoločnosť pri prijímaní špecifikovaných úverov v určitých sumách a určitej dĺžke. Dátum ukončenia platnosti záruk sa stanovil pri ich poskytnutí, pretože sa v rámci záruk stanovilo obdobie platnosti do uplynutia podkladových úverov, ktoré bolo v podkladových úveroch presne vymedzené. Uvedené obdobie platnosti sa následne neupravovalo. Z toho dôvodu bol ich čas platnosti pri pristúpení naozaj obmedzený a stanovil sa v dátume pred pristúpením, a to vo chvíli, keď sa zmluva o úvere uzatvorila. Komisia musí preto poznamenať, že prvá zo situácií, v ktorých sa dané opatrenie klasifikuje ako „nová pomoc“ počnúc dňom pristúpenia, konkrétne jeho nedostatočné časové obmedzenie v deň pristúpenia, v tomto prípade nenastala.
(93)
Po druhé, maximálna záruka štátu bola stanovená v čase, keď boli záruky poskytnuté, keďže záruky sa vzťahujú len na konkrétny úver, na účel ktorého sú poskytnuté. Z tohto dôvodu sa takisto musí dospieť k záveru, že druhý prípad „uplatňovania po pristúpení“, konkrétne neznáma miera účasti štátu počnúc dňom pristúpenia, sa neuplatňuje.
(94)
Komisia okrem toho zistila, že štátne záruky boli aktivované pred dátumom pristúpenia. Štát sa od dátumu aktivovania stal zodpovedným za splatenie nevyrovnanej sumy úverov, ktoré boli prijaté s jeho zárukou, a naozaj, došlo k subrogácii štátu do záväzkov spoločnosti na splatenie príslušných úverov, čím sa v dôsledku toho stal veriteľom spoločnosti Oltchim v súvislosti so sumami uhradenými na základe záruk. Ako sa uvádza v oddiele II.2, platby vykonané na základe aktivovaných záruk prebiehali do roku 2006. Žiadne ďalšie platby sa po pristúpení v tejto súvislosti nevykonali, keďže spoločnosť Oltchim bola schopná obsluhovať zatiaľ nesplatenú časť úverov.
(95)
Z toho dôvodu treba dospieť k záveru, že štátne záruky poskytnuté spoločnosti Oltchim počas obdobia rokov 1995 - 2000 nemožno kvalifikovať ako novú pomoc v zmysle druhého odseku bodu 2.1. prílohy V Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska z roku 2005.
IX.3. Existencia pomoci: výhoda
IX.3.1 Test súkromného veriteľa
(96)
Rumunsko argumentuje, že oznámeným opatrením, ktoré sa skladá z konverzie verejného dlhu vo výške 1 049 miliónov RON na vlastné imanie s cieľom predaja výsledného verejného podielu krátko potom (do konca mája 2012), sa spoločnosti nepriznáva žiadna neoprávnená výhoda, pretože každý súkromný veriteľ by v podobnej situácii, v akej bol verejný veriteľ AVAS, zvolil radšej uvedenú metódu vymáhania dlhu ako likvidáciou spoločnosti, ktorá je pre verejného veriteľa finančne menej výhodná.
(97)
S cieľom zistiť, či sa oznámeným opatrením priznáva spoločnosti Oltchim neoprávnená výhoda, by Komisia mala posúdiť, či sa verejný veriteľ AVAS snažil o vymáhanie verejného dlhu s rovnakou starostlivosťou ako súkromný veriteľ snažiaci sa o maximalizovanie vymáhania dlhu, ktorý voči nemu existuje (28). V uvedenej súvislosti sa zohľadňuje skutočnosť, že prevodom verejného dlhu na AVAS sa o vymáhanie dlhu snaží inštitúcia, ktorá so spoločnosťou nemá žiadne iné vzťahy okrem vzťahu medzi veriteľom a jeho dlžníkom. V posúdení sa nezabúda na skutočnosť, že ministerstvo hospodárstva je verejným akcionárom spoločnosti Oltchim, zohľadňuje sa však, že verejný akcionár nezohráva žiadnu úlohu, pokiaľ ide o vymáhanie verejného dlhu, pretože je ňou poverený veriteľ AVAS. Komisia však konštatuje, že sa musia posúdiť aj účinky konverzie dlhu a následnej privatizácie na súčasného akcionára, t. j. ministerstvo hospodárstva, aby sa dospelo k záveru o tom, či je navrhovaná konverzia dlhu s následnou privatizáciou pre štát lepším finančným riešením ako úplná likvidácia spoločnosti.
IX.3.2 Vymáhanie verejného dlhu - posúdenie opatrenia č. 3
(98)
Komisia v rozhodnutí o začatí konania zvážila, že dodatočný prvok štátnej pomoci môže vyplývať zo skutočnosti, že štát po pristúpení Rumunska do EÚ neúčtoval za dlh spoločnosti Oltchim po splatnosti žiadne úroky a/alebo penále za omeškané platby. Uvedený verejný dlh vyplýval z aktivovania štátnych záruk (pozri opis v odôvodneniach 23 - 27 a posúdenie štátnych záruk v odôvodneniach 88 - 95). Komisia zastávala v rozhodnutí o začatí konania názor, že nepripisovaním úroku alebo nevymáhaním verejného dlhu sa spoločnosti Oltchim priznala výhoda, keďže spoločnosť používala kapitál bezplatne.
(99)
S cieľom posúdiť, či sa Rumunsko správalo ako súkromný veriteľ, pokiaľ ide o nesplatený dlh vyplývajúci z aktivovania štátnych záruk, je potrebné posúdiť správanie rumunského štátu v období od roku 2007 dodnes na základe informácií dostupných rumunským orgánom v príslušných časových okamihoch.
(100)
Komisia v prvom rade konštatuje, že neúčtovanie úroku a penále od roku 2007 a do úpravy oznámenia o opatrení č. 1 vyplýva z GEO 51/1998 (pozri odôvodnenie 27). Musí sa vnímať aj v súvislosti so zákonom 30/2007, ktorým sa poveruje agentúra AVAS, aby opätovne vykonala konverziu dlhu. Rumunské orgány v tom čase uvažovali o pokračovaní činností spoločnosti Oltchim a namiesto jej likvidácie plánovali ďalšie investície.
(101)
Komisia musí preto najskôr zistiť, či sa Rumunsko rozhodnutím z roku 2007 o vykonaní výmeny dlhu za kmeňové akcie namiesto snahy o vymáhanie dlhu a/alebo likvidáciu spoločnosti správala ako súkromný veriteľ. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Rumunsko presadzovalo stratégiu konverzie dlhu na vlastné imanie s cieľom, aby činnosti spoločnosti Oltchim pokračovali, od prvého (neúspešného) pokusu o túto konverziu v roku 2003. Správanie rumunských orgánov v uvedenej súvislosti bolo teda zhodné s ich predchádzajúcim správaním. Z reakcií trhu na predchádzajúce pokusy o privatizáciu, ako aj súdnych konaní menšinových akcionárov vyplýva, že trh veril v základnú životaschopnosť podnikania spoločnosti Oltchim.
(102)
Komisia okrem toho konštatuje, že Rumunsko malo k dispozícii aj podnikateľský plán (29) pre spoločnosť Oltchim, v ktorom uvádza, že spoločnosť je životaschopná.
(103)
V súvislosti s uvedenými prvkami sa Komisia domnieva, že rozhodnutie Rumunska v úlohe veriteľa vykonať konverziu dlhu na vlastné imanie a schválenie zákona v súlade s uvedenými súvislosťami, v ktorom sa nepočítalo s účtovaním úroku a penále za nesplatený dlh, keďže uvedený dlh by sa v akomkoľvek prípade zmenil na vlastné imanie, nebolo neodôvodnené.
(104)
Uvedená analýza nie je v rozpore so skutočnosťou, že sa Rumunsko pred vykonaním výmeny dlhu za kmeňové akcie snažilo o schválenie štátnej pomoci. Týmto si Rumunsko naozaj iba splnilo povinnosti podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Vzhľadom na ťažkosti s menšinovými akcionármi, ktoré Rumunsko predtým zaznamenalo a ktoré zaznamenávalo naďalej z dôvodu uplatňovania zákona 30/2007, sa javilo ako úplne logické snažiť sa o potvrdenie od Komisie, že plánovaná operácia nepredstavuje štátnu pomoc.
(105)
Z dôvodu posúdenia štátnej pomoci a uplatnenia povinnosti zachovať súčasný stav sa výmena dlhu za kmeňové akcie nakoniec oneskorila o päť rokov. Komisia si v tejto súvislosti v prvom rade všíma, že Rumunsko malo do polovice roka 2011 pevný zámer presadzovať expanzívnu investičnú stratégiu so zreteľom na spoločnosť Oltchim, ktorou sa zaoberalo niekoľko odborných štúdií (30). Ďalšie investície s cieľom obnoviť ziskovosť spoločnosť a zvýšiť jej hodnotu s cieľom jej privatizácie v strednodobom až dlhodobom horizonte a zároveň účtovať úrok z nesplateného verejného dlhu by boli v rozpore so stratégiou štátu.
(106)
Rumunsko v roku 2011 zmenilo stratégiu z dôvodu pochybností, ktoré Komisia vyjadrila v súvislosti s expanzívnou investičnou stratégiou v rozhodnutí o začatí konania, a najmä z dôvodu rozpočtových problémov a programu EÚ/MMF a rozhodlo sa sprivatizovať spoločnosť ihneď po výmene dlhu za kmeňové akcie. Týmto sa vzdalo pôvodných plánov na investovanie ďalších 424 miliónov EUR pred privatizáciou.
(107)
Účtovanie úroku z dlhu sa v rámci nového kontextu stalo pre štát citlivou stratégiou s cieľom maximalizovať vymáhanie dlhu, ktorý voči nemu existoval.
(108)
Ako sa uvádza v odôvodneniach 75 - 77, k verejnému dlhu bol účtovaný ďalší zložený úrok, a to za obdobie od 1. januára 2007, prostredníctvom súkromnej dohody uzavretej v decembri 2011 medzi spoločnosťou Oltchim a agentúrou AVAS. Konkrétne sa na verejný dlh uplatňovali úrokové sadzby podľa toho, ktoré boli vyššie: referenčné hodnoty Komisie vzťahujúce sa na každé obdobie alebo úrokové sadzby uplatnené na súkromné úvery spoločnosti v tom istom období, ktoré možno považovať za primerané.
(109)
Komisia na základe uvedeného dospela k záveru, že spoločnosť Oltchim nezískala výhodu zo spôsobu, ktorým verejné orgány po pristúpení presadzovali vymáhanie verejného dlhu, ktorý sa teraz má konvertovať na vlastné imanie.
IX.3.3 Konverzia dlhu - opatrenie č. 1
(110)
Komisia musí takisto posúdiť, či sa opatrením č. 1, ktoré spočíva (po úprave oznámenia - pozri odôvodnenia 14 - 16, 69 - 70 a 75 - 77) v konverzii verejného dlhu v celkovej výške 1 049 miliónov RON na vlastné imanie a v krátkom čase v následnom predaji verejného podielu (privatizácia) v celom rozsahu, priznáva spoločnosti Oltchim akákoľvek neoprávnená výhoda. Celkový verejný dlh, ktorý sa má konvertovať na vlastné imanie, zahŕňa hlavný verejný dlh vlastnený privatizačnou agentúrou AVAS vo výške 538 miliónov RON a úrok vzniknutý k dlhu voči agentúre AVAS od 1. januára 2007 do 31. decembra 2011 vo výške 511 miliónov RON.
(111)
S cieľom posúdiť, či navrhovaná konverzia dlhu predstavuje nejakú neoprávnenú výhodu v prospech spoločnosti Oltchim, by sa malo určiť, či je konverzia dlhu naozaj najlepším mechanizmom na maximalizovanie vymáhania verejného dlhu, ako tvrdí Rumunsko. Komisia potrebuje prakticky určiť, či by hypotetický súkromný veriteľ v porovnateľnej situácii, v akej je privatizačná agentúra AVAS, ktorá je veriteľom spoločnosti Oltchim, takisto uprednostnil uvedený mechanizmus vymáhania dlhu pred inými dostupnými alternatívami vymáhania so zohľadnením skutočnosti, že dlžník čelí vážnym finančným ťažkostiam. Ministerstvo hospodárstva, súčasný akcionár spoločnosti Oltchim, nezohráva v súvislosti s vymáhaním verejného dlhu žiadnu úlohu, napriek tomu sa výsledky dvoch možných scenárov pre verejného akcionára takisto zohľadňujú v nasledujúcej analýze.
(112)
Rumunsko tvrdí, že vzhľadom na súčasnú situáciu spoločnosti (vážna nedostatočná kapitalizácia a nadmerná zadlženosť) je jedinou realistickou možnosťou, keby súkromný veriteľ v situácii porovnateľnej s tou, v ktorej je verejný veriteľ AVAS, i) likvidoval spoločnosť alebo ii) konvertoval dlh na vlastné imanie a následne predal celý vzniknutý podiel spoločnosti. Akýkoľvek súkromný veriteľ, ktorý by stál pred týmito možnosťami, by uprednostnil tú, ktorá maximalizuje vymáhanie nesplateného dlhu. Veriteľ by teda si teda vybral „konverziu dlhu s následnou privatizáciou“, ak by očakávaný výnos z privatizácie presiahol sumu, ktorá by sa mohla získať späť prostredníctvom likvidácie.
(113)
Rumunsko predložilo správu nezávislej poradnej spoločnosti (pozri odôvodnenia 78 - 82), v ktorej sa porovnávajú výsledky dvoch scenárov pre veriteľa, t. j. konverzia dlhu s následnou privatizáciou alebo likvidácia, s cieľom preukázať, že konverzia dlhu s následným predajom vzniknutých podielov prinesie veriteľovi vyššie výnosy ako likvidácia.
(114)
Komisia podrobne posúdila správu, aby overila, či jej výsledky obstoja v skúmaní a či skutočne preukázali, že konverziou dlhu na vlastné imanie sa AVAS správa ako súkromný investor. Po preskúmaní tejto správy Komisia konštatuje:
(115)
Hodnota pohľadávky AVAS v scenári likvidácie: posúdenie likvidácie sa zakladá na predchádzajúcej správe o likvidácii od spoločnosti Raiffeisen z februára 2011 a na správe o likvidácii vypracovanej nezávislou poradenskou spoločnosťou Romcontrol SA Bucharest z marca 2011.
(116)
Podľa rumunského práva spoločnosti, v ktorých štát vlastní podiel aspoň 50 % + 1 akcia, sa likvidujú podľa takzvaného „postupu osobitnej dobrovoľnej likvidácie“ ustanoveného mimoriadnym nariadením vlády 88/1997, rozhodnutím vlády 577/2002 a zákonom 137/2002. Podľa uvedeného postupu osobitnej dobrovoľnej likvidácie sa hodnota získaná správcom konkurznej podstaty z predaja aktív spoločnosti má použiť na pokrytie nesplatených dlhov spoločnosti podľa poradia, ktoré je stanovené zákonom 85/2006 (rumunský zákon o platobnej neschopnosti). V súlade s týmto sa musia výnosy z likvidácie používať na pokrytie dlhov v nasledujúcom poradí: 1. náklady na likvidáciu; 2. dlžné mzdy; 3. prednostný dlh (t. j. dlh zabezpečený zálohami, hypotékami a inými osobitnými výsadami); 4. rozpočtový dlh (dane a iné daňové povinnosti); 5. dlh voči ministerstvu financií z dôvodu aktivovaných štátnych záruk; 6. dlh vyplývajúci z verejných úverov; 7. bežný (nezabezpečený) dlh; 8. akcionári. V tomto prípade by bola AVAS v tretej kategórii veriteľov (prednostní veritelia), ale zaradená až za niekoľkými (súkromnými) prednostnými veriteľmi spoločnosti Oltchim, keďže verejný dlh bol zabezpečený len čiastočne.
(117)
Poradenská spoločnosť Romcontrol odhadla likvidačnú hodnotu aktív spoločnosti Oltchim k 15. decembru 2010, pričom sa spoliehala na metódu čistých upravených aktív, v rámci ktorej sa zohľadňuje obmedzený čas expozície aktív určených na predaj na trhu (31).
(118)
Na základe výsledkov odhadov likvidačnej hodnoty aktív poradenskou spoločnosťou Romcontrol spoločnosť Raiffeisen odhadla výsledok pre veriteľa AVAS a pre štát ako akcionára so zohľadnením záväzkov spoločnosti k 31. decembru 2010 a jeho predbežných finančných výkazov k rovnakému dátumu („štúdia spoločnosti Raiffeisen o likvidácii z februára 2011“). V uvedenej štúdii sa odhaduje, že výnosy, ktoré sa majú získať z predaja aktív spoločnosti Oltchim, by umožnili vymáhanie približne [20] - [30] % celkových záväzkov spoločnosti. Veriteľ AVAS ako veriteľ s obmedzenou zárukou by vymohol približne [80] - [100] miliónov RON (čo predstavuje [10] - [30] % vtedajšej celkovej pohľadávky vo výške 538 miliónov RON). Vzhľadom na záporný rozdiel medzi likvidačnými výnosmi a záväzkami spoločnosti by štát v pozícii akcionára nezískal nič.
(119)
Spoločnosť Raiffeisen v októbri 2011 aktualizovala odhady likvidačnej štúdie z februára 2011, aby zohľadnila finančné údaje spoločnosti k 30. júnu 2011 a zahrnula úrok účtovaný počnúc januárom 2007 k verejnému dlhu.
(120)
Podľa aktualizovaného odhadu by AVAS ako veriteľ spoločnosti Oltchim s obmedzenou zárukou získala [100] - [120] miliónov RON z celkového dlhu spoločnosti (čo predstavuje [10] - [20] (32) celkovej pohľadávky, t. j. kapitálový dlh vo výške 538 miliónov RON plus úrok). Ministerstvo hospodárstva, verejný akcionár, by opäť nezískal nič. Suma, ktorú mala AVAS získať, bola následne 30. júna 2011 znížená (33) na jej súčasnú hodnotu. AVAS by tak v prípade likvidácie spoločnosti získala [10] - [40] miliónov EUR.
Tabuľka č. 2
Inkasovanie pohľadávky štátu v prípade scenára likvidácie
Pohľadávka
(v miliónoch EUR)
Inkasovaná suma spolu
(v miliónoch EUR)
Inkaso čistej aktuálnej hodnoty vo výške 10,7 %
(v miliónoch EUR)
AVAS (veriteľ)
209,4
[20] - [30]
[10] - [30]
Ministerstvo hospodárstva (akcionár)
podiel
[0] - [10]
[0] - [10]
Štát spolu
[20] - [30]
[10] - [30]
(121)
Uvedená suma sa potom musí porovnať s očakávaným výnosom z konverzie pohľadávky AVAS na vlastné imanie, po ktorej nasleduje privatizácia spoločnosti.
(122)
Hodnota pohľadávky AVAS v prípade scenára konverzie dlhu a privatizácie: v správe sa výsledok scenára konverzie dlhu a privatizácie pre štát odhadol na základe metódy hodnoty podniku (ďalej len „HP“), ktorá je jednou zo základných parametrov využívaných na ocenenie podniku.
(123)
Pokiaľ ide o použitie uvedenej metódy, Komisia konštatuje, že v zásade existuje niekoľko metód na odhadovanie hodnoty vlastného imania podniku.
(124)
Jednou z často používaných metód je metóda násobku EBITDA (zisk pred započítaním úrokov, daní a odpisov). Táto metóda umožňuje oceniť vlastné imanie podniku za rok X tak, že EBITDA za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu a odpočítaním čistého dlhu z výsledku.
(125)
Ďalšou metódou je analýza diskontovaných peňažných tokov. Voľné nominálne peňažné toky podniku na nasledujúce roky sa diskontujú na úrovni priemerných vážených nákladov kapitálu alebo WACC (34) a čistý dlh sa odpočíta od získanej hodnoty.
(126)
Treťou metódou je metóda násobku obratu. Umožňuje oceniť vlastné imanie podniku v roku X tak, že obrat za tento rok X sa vynásobí číslom (násobkom) považovaným za primerané odvetviu a odpočítaním čistého dlhu z výsledku.
(127)
Vo všetkých týchto metódach (budúca EBITDA, peňažný tok alebo obrat) sa používajú predpokladané hodnoty. V danom prípade nie je možné užitočne využiť všetky metódy odhadu, ktoré sú založené na plánovaných hodnotách v podnikateľskom pláne. Vzhľadom na plánovanú okamžitú privatizáciu spoločnosti budúcu podnikateľskú stratégiu spoločnosti bude schopný určiť len nový vlastník, a preto nie sú k dispozícii relevantné predpoklady podnikateľského plánu potrebné na používanie týchto metód, ani ich nemožno predpovedať (35). Keďže nový vlastník bude musieť v značnej miere investovať, na predvídanie budúcnosti sa nemôžu použiť ani výsledky spoločnosti z minulosti.
(128)
Komisia zastáva za uvedených okolností názor, že jediné dve dostupné metódy na odhadnutie hodnoty kombinovaného podielu rumunského štátu, t. j. agentúry AVAS a ministerstva hospodárstva, sú trhová kapitalizácia a HP. Treba poznamenať, že HP obsahuje aj parametre, ktoré sa používajú v rámci trhovej kapitalizácie.
(129)
Trhová kapitalizácia je vymedzená ako cena akcie vynásobená počtom vydaných akcií, z čoho vyplýva celková hodnota akcií spoločnosti v obehu. Táto metrika predstavuje verejný konsenzus v oblasti hodnoty vlastného imania spoločnosti a mohla by sa použiť ako náhrada verejnej mienky, pokiaľ ide o čistú hodnotu spoločnosti.
(130)
Trhová kapitalizácia spoločnosti Oltchim bola vypočítaná na základe jej ceny akcií zaznamenaných v období 44 mesiacov (2008 - august 2011) na Burze cenných papierov v Bukurešti (36). Uvedený interval je dostatočne dlhý, aby bol relevantný, a trhová kapitalizácia počas uvedeného obdobia je takisto dobrý ukazovateľ toho, čo je trh pripravený zaplatiť za spoločnosť.
(131)
Komisia v tejto súvislosti poznamenáva ako pozitívnu stránku skutočnosť, že cena akcií počas nedávneho obdobia máj - august 2011 bola vždy vyššia ako jej priemer za 44 mesiacov. Presnejšie povedané, kým vážený priemer za 44 mesiacov je 0,53 RON za akciu, cena akcie dosiahla v júli 2011 dokonca 2,05 RON (37). Údaje použité na stanovenie trhovej hodnoty sa teda môžu považovať za konzervatívne.
(132)
Komisia vzhľadom na vývoj cien akcií od septembra 2011 (posledný rozsah údajov použitý v štúdii spoločnosti Raiffeisen) poznamenáva ako pozitívnu stránku, že cena akcií v nedávnej minulosti (od polovice októbra 2011) výrazne narástla a bola dlhodobo vyššia ako vážený priemer vo výške 0,53 RON použitý vo vzorci trhovej kapitalizácie.
Graf č. 1
Vývoj ceny akcií spoločnosti Oltchim na Burze cenných papierov v Bukurešti v období 23.2.2011 - 23.2.2012
(133)
Trhová kapitalizácia spoločnosti Oltchim počas sledovaného obdobia (január 2008 - august 2011) dosahovala pred plánovanou konverziou dlhu vážený priemer (38) 45 miliónov EUR a počas posledných troch sledovaného obdobia (jún - august 2011) bola dlhodobo nad úrovňou 100 miliónov EUR. Trhová kapitalizácia z tohto dôvodu jednoznačne presahuje likvidačnú hodnotu spoločnosti Oltchim ([10] - [40] miliónov EUR), čo predstavuje prvý náznak toho, že predaj podielu štátu by bol výhodnejší ako likvidácia spoločnosti.
(134)
Druhá metóda, ktorá sa môže použiť, je hodnota podniku (HP). HP je miera hodnoty spoločnosti, ktorá sa často používa ako alternatíva k priamej trhovej kapitalizácii, pretože sa považuje za metódu, ktorá poskytuje presnejšie vyjadrenie hodnoty firmy. HP je vymedzená ako suma trhovej kapitalizácie spoločnosti a jej čistého finančného dlhu. Uvedenú metódu použila spoločnosť Raiffeisen Capital.
(135)
Po výpočte trhovej kapitalizácie sa vypočítal ďalší prvok vo vzorci HP, čistý dlh, ako suma všetkých finančných dlhov spoločnosti (všetky úročené dlhy spoločnosti - konkrétne bankové úvery a záväzky po lehote splatnosti/s upraveným kalendárom splácania) (39).
(136)
V ďalšom kroku je potom možné vypočítať medián, priemer a vážený priemer HP a HP/akcia za 44-mesačné obdobie. V správe sa táto metóda použila v dvoch scenároch: s účtovaným úrokom na dlh podľa dohody a bez neho.
(137)
Komisia v tejto veci zastáva názor, že úrok účtovaný podľa dohody by sa nemal zohľadňovať na účely výpočtu hodnoty podniku (HP) z týchto dôvodov: ak sa dlh ceteris paribus zvýši, vlastné imanie klesá. Uvedené dva účinky majú opačné smerovanie a v zásade by nemalo dôjsť k zmene HP. Ak by trh vedel o úroku, zodpovedajúcim spôsobom by prispôsobil ceny akcií smerom nadol. V tomto prípade však bola suma úroku pridaná ex post a trh ju neočakával. Z toho dôvodu sú relevantné informácie, ktoré mal trh aktuálne k dispozícii v okamihu ocenenia.
(138)
Na základe uvedených úvah sa vypočítali nasledujúce hodnoty HP/akcia za sledované obdobie.
Tabuľka č. 3
Výpočet hodnoty HP/akcia spoločnosti Oltchim v sledovanom období
Obdobie
Počet akcií
Priemerná cena akcie
Trhová kapitalizácia (cena akcie × počet akcií)
Čistý dlh
v tisícoch RON
Hodnota podniku (trhová kapitalizácia plus čistý dlh)
v tisícoch RON
Hodnota podniku na akciu
jan. - 08
343 023 858
1,10
378
[1 200] - [1 400]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
feb. - 08
343 023 858
0,91
314
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
mar. - 08
343 023 858
0,81
279
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
apr. - 08
343 023 858
0,87
300
[1 200] - [1 400]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
máj - 08
343 023 858
1,04
358
[1 300] - [1 500]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jún - 08
343 023 858
0,96
330
[1 300] - [1 500]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
júl - 08
343 023 858
0,72
247
[1 300] - [1 500]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
aug. - 08
343 023 858
0,63
216
[1 300] - [1 500]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
sep. - 08
343 023 858
0,47
160
[1 300] - [1 500]
[1 500] - [1 600]
[4] - [6]
okt. - 08
343 023 858
0,37
127
[1 300] - [1 500]
[1 500] - [1 600]
[4] - [6]
nov. - 08
343 023 858
0,21
71
[1 200] - [1 400]
]1 400] - [1 500]
[4] - [6]
dec. - 08
343 023 858
0,16
54
[1 400] - [1 600]
[1 400] - [1 500]
[4] - [6]
jan. - 09
343 023 858
0,15
51
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
feb. - 09
343 023 858
0,13
45
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
mar. - 09
343 023 858
0,15
53
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
apr. - 09
343 023 858
0,25
84
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
máj - 09
343 023 858
0,27
93
[1 400] - [1 600]
[1 600] - [1 700]
[4] - [6]
jún - 09
343 023 858
0,30
104
[1 400] - [1 600]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jul - 09
343 023 858
0,33
113
[1 400] - [1 600]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
aug. - 09
343 023 858
0,32
109
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
sep. - 09
343 023 858
0,28
96
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
okt. - 09
343 023 858
0,27
91
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
nov. - 09
343 023 858
0,23
79
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
dec. - 09
343 023 858
0,26
89
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
jan. - 10
343 023 858
0,23
79
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
feb. - 10
343 023 858
0,22
77
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
mar. - 10
343 023 858
0,27
92
[1 600] - [1 800]
[1 700] - [1 800]
[4] - [6]
apr. - 10
343 023 858
0,31
105
[1 600] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[4] - [6]
máj - 10
343 023 858
0,22
76
[1 600] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[4] - [6]
jún - 10
343 023 858
0,21
71
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
júl - 10
343 023 858
0,18
62
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
aug. - 10
343 023 858
0,19
64
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
apr. - 10
343 023 858
0,19
66
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
okt. - 10
343 023 858
0,22
76
[1 700] - [1 900]
[1 900] - [2 000]
[4] - [6]
nov. - 10
343 023 858
0,22
75
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[4] - [6]
dec. - 10
343 023 858
0,20
69
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
jan. - 11
343 023 858
0,21
74
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
feb. - 11
343 023 858
0,26
88
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
mar. - 11
343 023 858
0,30
102
[1 800] - [2 000]
[2 000] - [2 100]
[5] - [7]
apr. - 11
343 023 858
0,44
152
[2 000] - [2 200]
[2 100] - [2 200]
[5] - [7]
máj - 11
343 211 383
0,77
265
[2 000] - [2 200]
[2 300] - [2 400]
[5] - [7]
jún - 11
343 211 383
1,61
551
[2 000] - [2 200]
[2 600] - [2 700]
[6] - [8]
júl - 11
343 211 383
2,05
702
[2 000] - [2 200]
[2 800] - [2 900]
[6] - [8]
aug. - 11
343 211 383
1,32
452
[2 000] - [2 200]
[2 600] - [2 700]
[6] - [8]
(139)
Medián, priemer a vážený priemer HP na akciu sa vypočítal na základe údajov obsiahnutých v tejto tabuľke.
Tabuľka č. 4
Medián, priemer a vážený priemer HP na akciu spoločnosti Oltchim
Cena akcie
Hodnota podniku na akciu
Medián
[0,10] - [0,30]
[4] - [6]
Priemer
[0,30] - [0,50]
[4] - [6]
Vážený priemer
[0,40] - [0,60]
[4] - [6]
(140)
HP (medián, priemer, vážený priemer) vypočítaný podľa uvedeného vysvetlenia sa môže použiť na stanovenie hodnoty podielu štátu „po konverzii dlhu“ odpočítaním dlhu spoločnosti, ktorý ostáva nesplatený po konverzii, z tejto HP; tento dlh ostane záväzkom spoločnosti, ktorý sa musí splatiť.
(141)
Výsledkom je trhová hodnota celkového vlastného imania, ako sa uvádza v tabuľke č. 5.
Tabuľka č. 5
Výpočet trhovej hodnoty vlastného imania na základy metódy HP
Výpočet trhovej hodnoty celkového vlastného imania po konverzii dlhu
Scenáre
HP založená na mediánovej cene akcií za 44 mesiacov
HP založená na priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP založená na váženom priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP/akcia (RON)
[4] - [6]
[4] - [6]
[4] - [6]
Počet akcií pred konverziou
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Hodnota podniku (v miliónoch RON)
[1 700] - [1 800]
[1 800] - [1 900]
[2 000] - [2 100]
Čistý dlh po konverzii dlhu (v miliónoch RON)
[1 600] - [1 700]
[1 600] - [1 700]
[1 600] - [1 700]
Trhová hodnota vlastného imania (v miliónoch RON)
[100] - [200]
[200] - [300]
[400] - [500]
Trhová hodnota vlastného imania (v miliónoch RON)
[20] - [30]
[50] - [60]
[90] - [100]
(142)
Vzhľadom na čistý finančný dlh použitý v uvedenom výpočte by oba kroky výpočtu, konkrétne i) výpočet vzorca HP a ii) následné odpočítanie s cieľom získať trhovú hodnotu vlastného imania, mali byť v zásade založené na trhovej hodnote dlhu spoločnosti.
(143)
Komisia však v prvom rade konštatuje, že keďže s dlhom spoločnosti Oltchim sa neobchoduje a neexistuje miestny trh pre dlhové obchodovanie, je veľmi zložité určiť trhovú cenu za uvedený dlh. Namiesto toho by sa teoreticky mohla trhová hodnota dlhu určiť stanovením ratingu spoločnosti pred konverziou dlhu a po nej. Uvedený rating by sa potom mohol použiť na odhadnutie pravdepodobnosti zlyhania, ktorá môže byť zase použitá na odhadnutie trhovej hodnoty dlhu. Komisia usudzuje, že bez takýchto ratingov uvedené uplatnenie nie je možné a že chyby vyplývajúce z používania nesprávne odhadnutej trhovej hodnoty by boli značné.
(144)
Po druhé, ak sa by sa predpokladalo, že sa s čistým dlhom obchodovalo s tým istým diskontom z jeho účtovnej hodnoty pred výmenou a po nej, výsledky výpočtu by sa následkom toho vôbec nemenili, a to bez ohľadu na veľkosť diskontu. Akákoľvek zmena hodnoty čistého finančného dlhu by potom viedla k pomernej zmene hodnoty trhovej kapitalizácie s opačným znamienkom. Vplyv pripočítania účtovnej hodnoty dlhu alebo jej trhovej hodnoty je neutrálny, keďže hodnota dlhu sa najprv pripočíta, aby sa získala HP, a potom odpočíta, aby sa získala nová čistá hodnota aktív akcií.
(145)
Po tretie, za predpokladu, že sa so zvyšným dlhom po konverzii obchoduje s odlišným diskontom ako pred konverziou, zmysluplný výpočet by vyžadoval zohľadnenie skutočnosti, že by trhová hodnota zvyšného dlhu po výmene dlhu za kmeňové akcie bola pravdepodobne stále nižšia ako jeho účtovná hodnota, ale v každom prípade vyššia ako trhová hodnota pred výmenou dlhu. Bez existencie základu na stanovenie uvedených diskontov však nie je možné simulovať účinky zmeny uvedených diskontov, keďže by sa muselo meniť príliš veľa parametrov súčasne.
(146)
Na druhej strane Komisia konštatuje, že finančné výkazy spoločnosti Oltchim boli vypracované v súlade so štandardmi IFRS a kontrolované nezávislým audítorom KPMG. V týchto finančných výkazoch sa uvádzajú finančné záväzky v ich reálnej hodnote podľa ustanovení IAS 39. V IAS 39 sa vymedzuje reálna hodnota ako suma, za ktorú sa môže aktívum vymeniť alebo záväzok vysporiadať medzi informovanými, dobrovoľne súhlasiacimi stranami za normálnych podmienok hospodárskej súťaže. KPMG na základe tohto osvedčila, že reálna hodnota dlhodobého dlhu spoločnosti nie je značne odlišná od jeho účtovnej hodnoty.
(147)
Komisia na základe uvedených úvah zastáva názor, že je naozaj vhodné použiť účtovnú hodnotu dlhu s cieľom vypočítať trhovú hodnotu vlastného imania.
(148)
Komisia však s cieľom overiť odolnosť výpočtu okrem toho vykonala analýzu citlivosti, t. j. určila percentuálny rozdiel medzi účtovnou hodnotou a trhovou hodnotou čistého dlhu pred konverziou, ktorý by vyrovnal aktuálnu hodnotu podielu štátu po konverzii a likvidačnú hodnotu za predpokladu, že trhová hodnota dlhu bude po konverzii dlhu na vlastné imanie zodpovedať jej účtovnej hodnote. Uvedenú percentuálnu hodnotu možno považovať za určitý druh „odchýlky“ pre odhad trhovej hodnoty dlhu.
(149)
Komisia zastáva názor, že zo všetkých scenárov (HP založená na mediáne, priemere, váženom priemere) predstavuje vážený priemer najpresnejší scenár, keďže v uvedenom prípade sa hodnoty vážia objemom obchodovaných akcií. V prípade uvedeného scenára je uvedená odchýlka 15 %. Komisia dospela k záveru, že uvedená veľkosť odchýlky je dostatočne veľká na to, aby sa výpočet HP mohol považovať za založený na spoľahlivých údajoch.
(150)
Následne sa po výpočte trhovej hodnoty vlastného imania môže vypočítať hodnota vzniknutého podielu štátu z uvedenej trhovej hodnoty celkového vlastného imania na základe verejného podielu, ktorý bude po konverzii dlhu takýto (40):
Tabuľka č. 6
Podiel rumunského štátu v spoločnosti Oltchim pred plánovanou konverziou dlhu a po nej
Podiel pred konverziou dlhu
Podiel po konverzii dlhu
Dlh voči agentúre AVAS plus úrok predstavujú konvertovaný dlh
AVAS
0 %
[80] - [100] %
Ministerstvo hospodárstva
54,81 %
[0] - [5] %
Štát spolu
54,81 %
[80] - [100] %
(151)
Spoločnosť Oltchim bude mať v dôsledku konverzie hlavného dlhu voči agentúre AVAS plus úroku účtovaného podľa dohody trhovú hodnotu vlastného imania v rozpätí od [20] - [30] do [90] - [100] miliónov EUR, čo bude viesť k aktuálnej hodnote (41) kombinovaného verejného podielu ([80] - [100] %) [15] - [30] až [75] - [90] miliónov EUR. V tabuľke č. 7 sú zhrnuté a porovnané HP, ako boli posúdené v prípade všetkých scenárov, s hodnotami vzťahujúcimi sa na prípad likvidácie.
Tabuľka 7
Porovnanie konverzie dlhu a následnej privatizácie so scenármi likvidácie založenými na metóde HP
Očakávané výnosy štátu
v miliónoch EUR
Konverzia dlhu a okamžitá privatizácia
Čistá aktuálna hodnota výnosov získaných z likvidácie
Porovnanie
HP založené na mediánovej cene akcií za 44 mesiacov
HP založené na priemere cien akcií za 44 mesiacov
HP založené na váženom priemere cien akcií za 44 mesiacov
Trhová hodnota vlastného imania
[20] - [30]
[45] - [60]
[90] - [100]
Trhová hodnota kombinovaného verejného podielu
[15] - [40]
[45] - [60]
[80] - [100]
Čistá aktuálna hodnota kombinovaného verejného podielu (98,44 %)
[15] - [40]
[30] - [50]
[75] - [90]
[10] - [40]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
Čistá aktuálna hodnota podielu agentúry AVAS (96,54 %)
[15] - [40]
[30]-[50]
[70] - [80]
[10] - [40]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
Čistá aktuálna hodnota podielu ministerstva hospodárstva (1,9 %)
[0] - [1]
[0] - [1]
[1] - [2]
[0] - [1]
likvidácia konverzia dlhu a privatizácia
(152)
Vo všetkých posúdených scenároch HP získa verejný veriteľ AVAS aj verejný akcionár ministerstvo hospodárstva lepšie výsledky z konverzie dlhu s následnou privatizáciou ako z likvidácie spoločnosti. Podiel súčasného verejného akcionára, ministerstva hospodárstva, sa konverziou dlhu zníži, z čoho pre veriteľa AVAS vyplýva podiel vo výške [80] - [100] %. Ministerstvo však nemá dôvod namietať proti konverzii dlhu, keďže v prípade likvidácie by nezískalo za svoj podiel v spoločnosti nič. Verejný veriteľ AVAS by získal viac aj v prípade scenára s najnižšou odhadovanou HP ako v prípade rozhodnutia o likvidácii spoločnosti ([10] - [30] miliónov EUR v porovnaní s [10] - [30] miliónov EUR).
(153)
Na základe uvedených zistení možno dospieť k záveru, že ak sa spoločnosť sprivatizuje v plnom rozsahu krátko po konverzii dlhu, oznámené opatrenie (konverzia dlhu s následnou privatizáciou v plnom rozsahu) nepredstavuje výhodu pre spoločnosť Oltchim, keďže uvedené opatrenie umožňuje verejnému veriteľovi AVAS vymôcť viac, ako keby sa rozhodol dať spoločnosť do likvidácie. Komisia v tejto súvislosti vzala na vedomie záväzok rumunských orgánov (pozri odôvodnenia 17 a 73), že sprivatizujú spoločnosť v plnom rozsahu do 31. mája 2012.
(154)
Komisia sa domnieva, že kvantitatívne posúdenie na základe metódy trhovej kapitalizácie a metódy HP sa potvrdzuje aj nasledujúcimi dvoma argumentmi, ktoré nezávislý expert nevyčíslil.
(155)
Po prvé, posúdenie je založené na cene akcií na trhu. Keďže sa však podiel štátu v spoločnosti Oltchim predá ako jeden subjekt, nadobúdateľ bude schopný kontrolovať spoločnosť. Nadobúdateľ bude preto ochotný zaplatiť za podiel príplatok za nadobudnutie kontroly, čo je v prípade porovnateľných transakcií zvyčajné.
(156)
Po druhé, Komisia zaznamenala, že PCC bola ochotná zaplatiť v roku 2007 7,5 milióna EUR za skutočný podiel 12 % v spoločnosti Oltchim a v roku 2011 2,6 milióna EUR za ďalší podiel vo výške 3,6 % v spoločnosti Oltchim. Z toho na jednej strane vyplýva, že jeden súkromný investor sa domnieval, že sa hodnota spoločnosti Oltchim v roku 2011 v porovnaní s rokom 2007 zvýšila (keďže bol ochotný zaplatiť vyššiu cenu za akciu) a že na základe transakcie z roku 2011 by malo 100 % akcií hodnotu 73 miliónov EUR, čo je výrazne viac ako likvidačná hodnota.
IX.4. Závery týkajúce sa kritéria výhody
(157)
Na základe uvedených zistení, a to najmä preto, že: i) spoločnosť nezískala žiadnu neoprávnenú výhodu zo spôsobu, ktorým verejné orgány presadzovali vymáhanie verejného dlhu, ktorý je predmetom oznámeného opatrenia, a ii) konverzia dlhu ako taká nepriznáva spoločnosti žiadnu neoprávnenú výhodu, Komisia dospela k záveru, že v prípade tohto oznámenia (vyplývajúceho zo spojenia predchádzajúcich opatrení č. 1 a 3) nie je splnené kritérium výhody. V súvislosti s uvedeným zistením netreba analyzovať iné kumulatívne kritériá vo vymedzení pojmu štátnej pomoci vyplývajúce z článku 107 ods. 1 ZFEÚ na účely posúdenia opatrenia oznámeného v súčasnej dobe.
X. ZÁVER
(158)
Konanie vo veci formálneho zisťovania začaté podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa so zreteľom na opatrenie č. 2 (štátna záruka) musí ukončiť ako bezpredmetné po stiahnutí oznámenia o uvedenom opatrení.
(159)
Opatrenie oznámené v súčasnej dobe (spojenie predchádzajúcich opatrení č. 1 a 3) nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
(160)
Uvedený záver je založený na pevnom úmysle Rumunska predať svoj podiel v spoločnosti Oltchim v plnom rozsahu, ktorý je vyjadrený v liste predsedu vlády Emila Boca z 21. októbra 2011 a opätovne potvrdený v liste predsedu vlády Ungureanua zo 16. februára 2012,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o oznámenú štátnu záruku (opatrenie č. 2) v prospech spoločnosti Oltchim vzhľadom na to, že Rumunsko stiahlo svoje oznámenie a nebude ďalej presadzovať uvedené opatrenie.
Článok 2
Opatrenie č. 1 oznámené Rumunskom 17. júla 2009 a zmenené a doplnené 22. júna 2011, 9. septembra 2011, 21. októbra 2011 a 16. februára 2012 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 3
Opatrenie č. 3, ktoré Rumunsko zaviedlo v roku 2007, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.
V Bruseli 7. marca 2012