РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 21. marca 2012
o Štátnej pomoci SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnutej Českou republikoupodniku České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Štátnej pomoci pri poskytnutí úveru podniku Osinek, a. s.)
[oznámené pod číslom C(2012) 1664]
(Iba české znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2012/637/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1) v súvislosti s pomocou SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami a so zreteľom na ich pripomienky,
keďže:
1. POSTUP
(1)
Komisia sa v máji 2009 na základe verejne dostupných informácií dozvedela, že štátom vlastnená spoločnosť Osinek, a. s. (ďalej len „spoločnosť Osinek“), ktorá sa nachádzala v likvidácii, dala súhlas na poskytnutie úveru vo výške 2,5 mld. CZK (asi 100 mil. EUR) podniku ČSA - Czech Airlines, a. s. (ďalej len „ČSA“). V listoch zo 14. mája 2009 a 24. septembra 2009 Komisia požadovala od Českej republiky informácie. V listoch z 10. septembra 2009 a 25. novembra 2009 Česká republika poskytla Komisii doplňujúce informácie.
(2)
Komisia informovala v liste z 24. februára 2010 Českú republiku, že sa v súvislosti s uvedeným opatrením rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Česká republika poskytla listom z 26. apríla 2010 svoje pripomienky k uvedenému rozhodnutiu. V liste zo 6. júla 2010 položila Komisia doplňujúce otázky a Česká republika na ne odpovedala 15. septembra 2010.
(3)
Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k opatreniu.
(4)
Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán: od Travel Service a Icelandair Group 10. marca 2011, od Czech Connect Airlines a. s. 11. marca 2011, od JOB AIR Technic a. s. 10. marca 2011 a od ČSA 14. marca 2011. Komisia tieto pripomienky poslala Českej republike, ktorá sa k nim mohla vyjadriť. Pripomienky Českej republiky boli Komisii doručené listom z 12. mája 2011.
2. PODROBNÝ OPIS OPATRENIA
2.1. Úver od spoločnosti Osinek
(5)
Skúmaným opatrením je úver poskytnutý českému národnému leteckému dopravcovi ČSA 30. apríla 2009 spoločnosťou Osinek. Úver bol čerpaný v troch tranžiach:
a)
prvá tranža vo výške 800 mil. CZK bola prijatá 11. mája 2009;
b)
druhá tranža vo výške 900 mil. CZK bola prijatá 30. júla 2009 a
c)
tretia tranža vo výške 800 mil. CZK bola prijatá 24. septembra 2009.
(6)
Očakávaným dňom splatenia bol 30. november 2010 s možnosťou predĺženia. Úver sa poskytol s úrokovou sadzbou 3M Prague Interbank Offered Rate (ďalej len „trojmesačná sadzba PRIBOR“) + 300 bázických bodov ako riziková prirážka, t. j. 5,51 % v deň podpisu zmluvy o úvere. Úrok sa splácal štvrťročne v posledný pracovný deň kalendárneho štvrťroka (úrokové obdobie). Úrok sa vypočítaval denne odo dňa, ktorý predchádza splateniu úveru spoločnosti Osinek.
(7)
Podľa stanoviska českých orgánov predstavuje riziková prirážka vo výške 300 bázických bodov primeranú rizikovú prirážku vzhľadom na finančnú situáciu podniku, ktorá zodpovedá ratingovej kategórii „B“ spoločnosti Standard & Poor’s (slabá finančná situácia) (ďalej len „ratingová kategória B“), a vzhľadom na úroveň zaistenia úveru, ktorá dosahovala 110 % výšky úveru.
(8)
Predmetom zaistenia úveru boli budovy na letisku Praha - Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradné diely. Trhovú hodnotu väčšiny predmetov zaistenia určil nezávislý znalec. K zmluve o úvere od spoločnosti Osinek boli pripojené štyri dodatky, v ktorých sa rozšíril a zmenil zoznam aktív určených na zaistenie (3). České orgány tvrdia, že všetky zmeny splnili podmienku stanovenú v zmluve so spoločnosťou Osinek, t. j. že vlastná výška úveru nesmie prekročiť 90 % hodnoty predmetov zaistenia v ktoromkoľvek čase ani dohodnutú maximálnu výšku úveru.
(9)
Úver spoločnosti Osinek nebol splatený, ako sa pôvodne predpokladalo. Namiesto toho bolo jeho zaistenie uvoľnené a 30. júna 2010 došlo ku kapitalizácii dlhu (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu).
Tabuľka č. 1
Prehľad predmetov zaistenia úveru spoločnosti Osinek
Zaistenie
Hodnota v mil. CZK
Subjekt určujúci hodnotu
Obdobie zaistenia
Prevádzková budova - hangár F (vrátane pozemku, na ktorom budova stojí)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 1. júna 2009
od 11.5.2009 (prvá tranža)
Správna budova „APC“ (vrátane pozemku, na ktorom budova stojí)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 30.7.2009 (druhá tranža) do 9.12.2009 (zrušené tretím dodatkom)
Náhradné diely (rotujúce náhradné diely a/alebo náhradné motory)
[150 - 165]
Ocenenie na základe čistej účtovnej hodnoty k 30.9.2009
od 24.9.2009 (tretia tranža)
Náhradné diely (rotujúce pre typ A310 (všetky) a Boeing)
[520 - 575]
Ocenenie na základe čistej účtovnej hodnoty k 30.9.2009
od 24.9.2009 (tretia tranža) do 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
Pozemok okolo správnej budovy „APC“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 23.7.2009 (prvý dodatok) do 25.1.2010 (prvý dodatok)
Pozemok okolo hangáru F a jeho okolie
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 5. júla 2009
od 23.7.2009 (prvý dodatok)
Náhradné diely, typ: A319/320
[265 - 290]
Založené na čistej účtovnej hodnote
od 23.7.2009 (prvý dodatok)
Náhradné diely, typ: A310, ATR a Boeing
[440 - 485]
Založené na čistej účtovnej hodnote
od 22.9.2009 (druhý dodatok)
Letecký simulátor
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok z 10. septembra 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatok)
1 Boeing 737-55 s, poznávacia značka: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok zo 7. decembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
2 Boeing 737-55 s, poznávacia značka: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s. r. o., znalecký posudok zo 7. decembra 2010
od 9.12.2009 (tretí dodatok) do 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
IT
[80 - 85]
PROSCON, s. r. o., znalecký posudok z 30. novembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
Obchodná značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudok z 30. novembra 2009
od 9.12.2009 (tretí dodatok)
Podiel ČSA v ČSA Support, s. r. o.
[790 - 865]
PROSCON, s. r. o., znalecký posudok z 20. januára 2010
od 25.1.2010 (štvrtý dodatok)
2.2. Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia
(10)
Rozhodnutie o začatí konania z 24. februára 2010 odkazuje na úver spoločnosti Osinek vo výške 2,5 mld. CZK na základe zmluvy o úvere uzatvorenej 30. apríla 2009 a zohľadňuje skutočnosť, že už došlo k uvoľneniu zaistenia úveru na základe uznesenia vlády Českej republiky z 26. októbra 2009 č. 1343. Uvoľnenie zaistenia úveru a jeho kapitalizácia (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu) boli Komisii oznámené 12. mája 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán reštrukturalizácie) a vykonané v júni 2010. Toto rozhodnutie sa teda zaoberá iba samotným úverom spoločnosti Osinek vo výške 2,5 mld. CZK na základe zmluvy o úvere uzatvorenej 30. apríla 2009. Posúdenie uvoľnenia zaistenia úveru spoločnosti Osinek a jeho následná kapitalizácia budú predmetom konečného rozhodnutia vo veci SA.30908.
2.3. Spoločnosť Osinek
(11)
Spoločnosť Osinek bola účelovou finančnou spoločnosťou založenou na účely dohľadu nad uzatváraním uhoľných baní v Českej republike a nad ich revitalizáciou. V čase poskytnutia úveru bol podnik v 100 % vlastníctve českých štátnych orgánov a pod dohľadom ministerstva financií. Podnik Osinek vstúpil 5. novembra 2008 do likvidácie. Ešte pred svojou likvidáciou mal podnik Osinek stále disponibilné likvidné prostriedky a údajne hľadal rôzne príležitosti pre ich investovanie. Zmluvu o úvere od podniku Osinek uzatvoril a podpísal v mene spoločnosti 30. apríla 2009 jej likvidátor. S cieľom identifikovať možné riziká spojené s úverom si podnik Osinek nechal vypracovať hospodársku analýzu ČSA od nezávislého znalca - European Business Consulting spol. s. r. o. (ďalej len „EBC“) - a právny posudok od advokátskej kancelárie JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Podnik Osinek a ministerstvo priemyslu a obchodu Českej republiky (ďalej len „MPO“) podpísali 29. septembra 2009 dohodu, podľa ktorej boli pohľadávky podniku Osinek u ČSA vychádzajúce zo zmluvy o úvere podniku Osinek prevedené na MPO v nadväznosti na jeho proces likvidácie podniku. Podnik ČSA dostal v ten istý deň oznámenie o tomto prevode. Proces likvidácie podniku Osinek bol dokončený 8. marca 2010.
(13)
Česká vláda prijala 3. mája 2010 uznesenie č. 333 o pláne reštrukturalizácie ČSA (ďalej len „uznesenie č. 333“), v ktorom MPO nariadila uvoľniť záloh niektorých predmetov zaistenia ešte pred zvýšením zapísaného základného imania ČSA. Kapitalizácia úveru (vkladom pohľadávky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu) mala právny základ v uvedenom uznesení a bola vykonaná 30. júna 2010.
2.4. Príjemca - ČSA
(14)
Podnik ČSA je národným leteckým dopravcom Českej republiky od roku 1923. Jeho hlavné sídlo je v Prahe, kde je prevádzka skupiny riadená z letiska Praha - Ruzyně. Podnik ČSA je najväčšou leteckou spoločnosťou so základňou na letisku Praha - Ruzyně a jeho podiel predstavuje 37 % z cestujúcich, ktorí odlietajú z Prahy alebo do Prahy prilietajú. Podnik ČSA je členom aliancie SkyTeam. Pri reštrukturalizácii sa vo flotile ČSA nachádzalo 51 lietadiel. Podnik ČSA ponúka pravidelnú leteckú prepravu (104 destinácií v 44 krajinách). Okrem toho poskytuje nepravidelné (charterové) lety, nákladnú prepravu, pozemné služby (odbavuje približne 60 % všetkých cestujúcich na letisku Praha - Ruzyně), údržbu lietadiel, výcvik posádok, catering a prevádzkuje obchody duty free na letisku Praha - Ruzyně a bezcolný palubný predaj.
2.4.1. Vlastnícka štruktúra
(15)
Podnik ČSA je štátom vlastnenou spoločnosťou. Česká republika vlastní prostredníctvom ministerstva financií 95,69 % akcií. Minoritnými akcionármi sú Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavné mesto Praha (1,53 %) a hlavné mesto Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu reštrukturalizácie by chcel štát nájsť pre podnik ČSA strategického partnera. V rámci príprav plánovanej privatizácie sa česká vláda rozhodla vytvoriť novú podnikovú štruktúru zastrešenú spoločnosťou Český Aeroholding, a. s. (ďalej len „spoločnosť ČAH“).
(17)
Úrad pre ochranu hospodárskej súťaže povolil 25. októbra 2011 vytvorenie spoločnosti ČAH, ktorá bude zahŕňať ČSA, Letisko Praha a súčasné dcérske podniky ČSA, t. j. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics a ČSA Services, s. r. o. Riadenie a štruktúra spoločnosti ČAH budú obsahovať prvky finančnej holdingovej štruktúry s cieľom reštrukturalizovať spoločnosti zoskupené v holdingu, uľahčiť im prístup ku komerčnému financovaniu a pripraviť ich pre následnú privatizáciu.
2.4.2. Finančná situácia podniku
(18)
Podnik ČSA mal ťažkosti a tieto sa v roku 2009, kedy vrcholila súčasná ekonomická kríza, ešte zvýraznili. Hoci podniku nikdy nehrozilo konanie vo veci platobnej neschopnosti podľa českého práva, zaznamenala jasný negatívny trend, pokiaľ ide o vývoj jeho kľúčových finančných ukazovateľov.
Tabuľka č. 2
Čisté imanie a zapísané základné imanie ČSA v rokoch 2006 - 2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté imanie
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: výročná správa ČSA.
Tabuľka č. 3
Vývoj finančných údajov ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/strata
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peňažné toky prevádzkovej činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dlh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktív
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účtovné závierky ČSA.
(19)
Podnik dosahoval v rokoch 2007 a 2008 zisk. Výsledok podnikania sa však v roku 2009 výrazne zhoršil. Obrat podniku sa v priebehu posledných štyroch rokov mierne znížil, avšak zníženie peňažného toku bolo značné. Úroveň dlhu bola viac-menej stabilná. Podnik svoje straty vyrovnával predajom majetku, a to najmä v účtovnom roku 2009.
(20)
Počas roka 2009 sa situácia podniku zhoršila, najmä po lete, ktoré je pre ČSA tradične ziskovým obdobím.
2.5. Rozhodnutie o začatí konania
(21)
Komisia začala 24. februára 2010 konanie vo veci formálneho zisťovania. Komisia vo svojom rozhodnutí vyjadrila pochybnosti o tom, či podnik ČSA v čase, kedy dostal úver, už bol podnikom v ťažkostiach v zmysle Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6) (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“).
(22)
Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti, či podmienky úveru poskytnutého podniku ČSA spoločnosťou Osinek vzhľadom na finančnú situáciu ČSA predstavujú hospodárske zvýhodnenie, ktoré by prijímajúci podnik v bežných podmienkach na trhu nezískal. Komisia navyše spochybnila skutočnosť, že ak by úver skutočne obsahoval prvky štátnej pomoci, mohla by sa táto pomoc označiť za zlučiteľnú na základe predpisov o štátnej pomoci, najmä Oznámenia Komisie - Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (7) (ďalej len „dočasný rámec“). Ak by úver skutočne obsahoval prvky štátnej pomoci, takéto opatrenie by malo škodlivý vplyv na hospodársku súťaž, t. j. na spoločnosti prevádzkujúce linky z letiska Praha - Ruzyně alebo spoločnosti konkurujúce ČSA a ich dcérskym spoločnostiam na iných trhoch.
3. PRIPOMIENKY ČESKEJ REPUBLIKY
(23)
Česká republika predložila svoje pripomienky v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania. Vyjadrila sa, že úver spoločnosti Osinek spĺňa test „zásady investora v trhovom hospodárstve“, pretože neposkytuje podniku ČSA neoprávnenú hospodársku výhodu.
(24)
Česká republika najmä vyjadrila názor, že v deň podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek nebol podnik ČSA podnikom v ťažkostiach, ale stal sa ním až v auguste 2009. Česká republika tvrdí, že aj napriek narastajúcim problémom bol podnik ČSA vždy schopný zaistiť svoju životaschopnosť. Situácia sa však zmenila koncom roka 2008 a na začiatku roka 2009 a v priebehu roka sa ďalej zhoršovala v dôsledku globálnej hospodárskej recesie, ktorá mala nepriaznivý dosah na svetové dopravné trhy (8). Táto skutočnosť prispela spolu s destabilizáciou trhu s ropou a menovými výkyvmi k zhoršeniu finančnej situácie ČSA.
(25)
Podnik ČSA sa v priebehu roka 2009 spoliehal na prognózy vychádzajúce z výsledkov predchádzajúcich rokov a očakával výrazne lepšie výsledky v letnej sezóne. Výsledky za prvý polrok roku 2009. ktoré sa dostali na stôl vedenia spoločnosti v polovici augusta, však ukázali na podstatný pokles priemerných príjmov ČSA v júni. V auguste 2009 si už vedenie ČSA plne uvedomovalo, že podnik už nie je schopný ďalej fungovať bez prijatia bezodkladných opatrení na zníženie nákladov a bez finančnej pomoci z vonkajších zdrojov.
(26)
Pokiaľ ide o možný prvok štátnej pomoci v prípade úveru spoločnosti Osinek, Česká republika tvrdí, že úroková miera spĺňa požiadavky Oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovovania referenčných diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách“) (9). Česká republika trvá najmä na tom, že použitie trojmesačnej sadzby PRIBOR ako základnej sadzby na určenie výšky úroku za predmetný úver bolo správne, a to vzhľadom k volatilite finančných trhov v čase podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek.
(27)
Podnik ČSA nie je posudzovaný podľa ratingových systémov, a preto Česká republika nemôže poskytnúť dôkaz pre svoj predpoklad, že podnik ČSA bol v čase podpisu zmluvy o úvere spoločnosti Osinek hodnotený ratingovou kategóriou B. Česká republika však odkazuje na správu EBC z 27. apríla 2009, podľa ktorej bol podnik ČSA solventný a úveruschopný.
(28)
Česká republika opakuje svoj argument, že podnik ČSA, aby získal úver, musel poskytnúť zaistenie vo výške minimálne 110 % výšky úveru na celé jeho trvanie. Výška úveru skutočne poskytnutého ČSA teda nikdy nesmie prekročiť 90 % hodnoty všetkých predmetov zaistenia. Česká republika potvrdila, že táto požiadavka bola vo všetkých prípadoch splnená a predložila posudky, v ktorých sú ocenené aktíva použité pre zaistenie úveru.
(29)
Česká republika okrem toho argumentuje, že keďže spoločnosť Osinek mala k dispozícii značné množstvo finančných zdrojov, jej likvidátor sa usiloval o získanie investičných príležitostí s cieľom dosahovať zisk. Ešte skôr, než podnik ČSA začal vo vzťahu k úveru figurovať ako zmluvná strana, nechal likvidátor u nezávislej konzultačnej spoločnosti EBC a advokátskej kancelárie JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracovať hospodársky a právny posudok ponúkaného úveru. Posudok EBC potvrdil, že podnik ČSA bol pokladaný za solventný a riziko, že by úver poskytnutý ČSA mohol spoločnosti Osinek spôsobiť stratu alebo ťažkosti, bolo minimálne. Na základe tohto posudku sa likvidátor rozhodol, že úver pre podnik ČSA bude výhodným prostriedkom pre uloženie voľných finančných zdrojov spoločnosti Osinek.
(30)
Česká republika okrem toho argumentuje tým, že úver je zlučiteľný s podmienkami stanovenými v dočasnom rámci, a to aj vtedy, ak by Komisia dospela k záveru, že podmienky úveru boli výhodnejšie ako podmienky ponúkané na trhu.
4. PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN
(31)
Počas konania vo veci formálneho zisťovania boli Komisii doručené tri pripomienky od zainteresovaných tretích strán a pripomienky od príjemcu opatrenia, ktorý je predmetom zisťovania - ČSA (pozri bod 4 odôvodnenia).
(32)
Pripomienky ČSA v zásade odrážajú uvedené pripomienky Českej republiky k rozhodnutiu o začatí konania. Podnik ČSA opäť zopakoval, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za trhových podmienok, pretože táto spoločnosť konala ako racionálny subjekt v trhovom hospodárstve a bola viac motivovaná obchodnými cieľmi než hospodárskymi alebo sociálnymi ohľadmi. Ak by Komisia dospela k záveru, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý s výhodnou úrokovou mierou, a ak budeme predpokladať, že rating ČSA bol horší ako slabý („B“) a/alebo že zaistenie nebolo ohodnotené ako „vysoké“, má podnik ČSA tiež pripomienky ku kvantifikácii prvku možnej pomoci, ak bola vykonaná.
(33)
Všetky zainteresované tretie strany sú konkurentmi ČSA a sú zastupované jednou advokátskou kanceláriou, preto je v prípade všetkých konkurentov použitá v podstate rovnaká argumentácia. Zainteresované tretie strany argumentujú, že úver spoločnosti Osinek poskytnutý ČSA predstavoval štátnu pomoc, ktorá podniku ČSA umožnila nekalú súťaž prostredníctvom účtovania cien, ktoré nemôžu konkurenti, ktorí nedostali žiadnu štátnu dotáciu, ponúknuť bez toho, aby pritom nestratili schopnosť pokryť svoje náklady a vytvoriť primeraný zisk (10).
(34)
Zainteresované tretie strany zastávajú názor, že podnik ČSA mal vážne ťažkosti už pred 1. júlom 2008. Okrem toho tvrdia, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý so značne nižšou úrokovou sadzbou, než akú by za podobných podmienok požadovala banka, a to vzhľadom na finančnú situáciu ČSA, dĺžku splatnosti, kvalitu zaistenia a nízku pravdepodobnosť samotného splatenia úveru. V takom prípade by úver od spoločnosti Osinek predstavoval neoprávnenú štátnu pomoc nezlučiteľnú s pravidlami Únie. Podľa vyjadrenia spoločnosti jedného konkurenta splnil podnik ČSA podmienku na označenie za podnik v ťažkostiach, keďže prišiel o viac ako polovicu svojho zapísaného základného imania, a to v rokoch 2007, 2008 a 2009. Navyše v rokoch 2008 a 2009 stratil podnik ČSA za obdobie posledných 12 mesiacov viac ako štvrtinu zapísaného základného imania. Ten istý konkurent zastáva názor, že na základe zníženia zapísaného základného imania ČSA v roku 2008 možno usúdiť, že podnik už 1. júla 2008 spĺňal podmienky pre označenie za podnik v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. a) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu.
(35)
Zainteresované tretie strany ďalej tvrdia, že z dôvodu záporných peňažných tokov z prevádzkovej činnosti, veľkého množstva veriteľov a existencie finančných záväzkov splatných do 30 dní možno predpokladať, že podnik trpel brzdiacou platobnou neschopnosťou už od konca roka 2007, a teda mal by byť už od tohto roku kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach (podľa bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu).
5. ODPOVEĎ ČESKEJ REPUBLIKY NA PRIPOMIENKY ZAITERESOVANÝCH STRÁN
(36)
Česká republika vyjadrila nesúhlas s pripomienkami zainteresovaných strán, pričom súhlasila s pripomienkami ČSA. Česká republika trvala na svojom tvrdení, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za trhových podmienok a v súlade s oznámením o referenčných sadzbách. České orgány okrem toho tvrdia, že podnik ČSA bol prevádzkyschopný bez štátnej pomoci až do druhej polovice roku 2009. Situácia aktív ČSA sa výrazne nezhoršila ani v prvej polovici roka 2009 a ich hodnota sa v skutočnosti zvýšila z [8 340 - 9 255] mil. CZK v prvom štvrťroku 2009 na [8 990 - 9 920] mil. CZK v druhom štvrťroku 2009.
(37)
Česká republika uvádza, že aj keď podnik ČSA publikuje výsledky svojej prevádzkovej činnosti vypracované v súlade s českými účtovnými štandardmi (ďalej len „ČÚŠ“) a medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva, zainteresované tretie strany svoje pripomienky založili výlučne na výsledkoch vypracovaných v súlade s ČÚŠ, ktorých metodika neumožňuje vytvoriť si pravdivý obraz o prevádzke podniku. Účtovné závierky vypracované v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva poskytujú lepšie informácie o finančnej situácii podniku a sú teda vhodnejšie. Podnik ČSA používa však ČÚŠ, pretože jej táto povinnosť vyplýva z českých daňových zákonov. Činnosť ČSA sa však neobmedzuje iba na Českú republiku, ale je globálna, a preto podnik ČSA používa aj medzinárodné štandardy finančného výkazníctva. Česká republika uvádza, že medzinárodné štandardy finančného výkazníctva uplatňujú banky v prípade rozhodovania o úveroch, pretože sú pokladané za presnejšie ako ČÚŠ.
(38)
Je treba ešte uviesť, že Česká republika poskytla dôkaz preukazujúci, že podnik ČSA v čase poskytnutia úveru od spoločnosti Osinek nespĺňal podmienky platobnej neschopnosti podľa českého zákona o platobnej neschopnosti (11).
6. PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI
(39)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
(40)
Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy o EU sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná pomoc by musela:
-
byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych zdrojov,
-
poskytovať príjemcovi hospodársku výhodu,
-
zvýhodňovať určité podniky alebo určité odvetvia výroby,
-
narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a
-
ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.
6.1. Štátne zdroje a zodpovednosť
(41)
Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek priamo alebo nepriamo poskytnutú výhodu financovanú zo štátnych zdrojov, ktorú poskytol sám štát alebo sprostredkujúci subjekt konajúci na základe jemu zverených právomocí.
(42)
Najprv je preto potrebné zistiť, či sa úver spoločnosti Osinek má pokladať za úver zo štátnych zdrojov. Ako už bolo uvedené, spoločnosť Osinek bola v čase poskytnutia úveru v 100 % vlastníctve ministerstva financií Českej republiky, a preto bez ohľadu na jej postavenie obchodnej spoločnosti alebo iné právne postavenie ide o verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (12). Komisia preto zastáva názor, že je úver spoločnosti Osinek financovaný zo štátnych zdrojov.
(43)
Súdny dvor však tiež rozhodol, že aj v prípade, v ktorom štát môže kontrolovať verejný podnik a vykonávať rozhodujúci vplyv na jeho činnosť, nie je možné v konkrétnom prípade automaticky predpokladať, že túto kontrolu skutočne vykonáva. Štátny podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal. Preto iba skutočnosť, že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí k tomu, aby opatrenia prijaté daným podnikom, ako je napríklad predmetná zmluva o úvere, boli považované za pripísateľné štátu. Je tiež nutné zistiť, či verejné orgány majú byť pokladané za zúčastnené, tým či onakým spôsobom, na prijatie daného opatrenia. V tejto súvislosti Súd uviedol, že zodpovednosť štátu za opatrenia prijaté verejným podnikom možno odvodiť podľa súboru indikátorov vyplývajúcich z okolností prípadu a kontextu, v ktorom bolo príslušné opatrenia prijaté (13).
(44)
Týmito indikátormi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (t. j. či sa riadi verejným alebo obchodným právom), intenzita dohľadu nad vedením podniku vykonávaná zo strany verejných orgánov alebo iný indikátor poukazujúci v konkrétnom prípade na účasť verejných orgánov pri prijímaní opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich účasti, a to zároveň s ohľadom na rozsah opatrenia, jeho obsah a podmienky, ktoré sú v ňom obsiahnuté.
(45)
Komisia uvádza, že väčšina členov dozornej rady spoločnosti Osinek sú zástupcami verejných orgánov (napr. ministerstva financií atď.).
(46)
Spoločnosť Osinek vstúpila do likvidácie 5. novembra 2008 na základe rozhodnutia, ktoré prijal jej jediný akcionár v ten istý deň. Podľa českého zákona je likvidátor povinný počas procesu likvidácie konať samostatne a bez pokynov orgánov spoločnosti. Komisia ďalej uvádza, že likvidátor bol menovaný ministerstvom financií Českej republiky, ktoré bolo jediným akcionárom spoločnosti Osinek.
(47)
České orgány navyše poskytli Komisii znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v ktorých sa likvidátorovi spoločnosti Osinek odporúča pred prijatím rozhodnutia o poskytnutí úveru podniku ČSA konzultovať s akcionárom spoločnosti Osinek, teda s Českou republikou.
(48)
Pokiaľ ide o dohľad nad činnosťou spoločnosti Osinek zo strany štátu, Komisia ďalej konštatuje, že vláda Českej republiky prijala neskôr tiež rozhodnutie o uvoľnení zaistenia úveru spoločnosti Osinek a vkladu pohľadávky Českej republiky do ČSA formou započítania proti pohľadávke na splatenie vkladu na základe uznesenia č. 333.
(49)
Komisia teda dospela k záveru, že rozhodnutie poskytnúť úver spoločnosti Osinek možno pripísať českému štátu. Úver spoločnosti Osinek je preto potrebné pokladať za úver zo štátnych zdrojov.
6.2. Hospodárske zvýhodnenie
(50)
Komisia uvádza, že v súlade so zavedenými zásadami práva Únie, pokiaľ „podnikateľovi“ štát poskytol dodatočný kapitál za podmienok, ktoré sú lepšie než bežné trhové podmienky, na takúto situáciu sa uplatňuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože výsledkom takéhoto kroku by bolo „zvýhodnenie“ tohto konkrétneho podnikateľa v zmysle uvedeného článku. Na zistenie, či štát podniku poskytol hospodárske zvýhodnenie, ktoré by za bežných podmienok na trhu nezískal, používa Komisia „zásadu investora v trhovom hospodárstve“ (14).
(51)
V súlade s uvedenou zásadou by nešlo o štátnu pomoc za predpokladu, že by súkromného investora konajúceho za bežných podmienok trhového hospodárstva, ktorého veľkosť je porovnateľná s veľkosťou verejnoprávnych subjektov, bolo možné motivovať k tomu, aby za daných okolností uskutočnil predmetný kapitálový vklad. Komisia musí preto posúdiť, či by predmetné transakcie za rovnakých podmienok vykonal aj súkromný investor. Predpokladané konanie hypotetického súkromného investora spočíva v tom, že obozretný investor, ktorého cieľom je maximalizácia zisku, je opatrný, pokiaľ ide o úroveň prijateľného rizika za danú mieru návratnosti. Podľa tejto zásady by sa kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá spoločnosti k dispozícii za okolností, ktoré zodpovedajú bežným podmienkam trhu, nemal pokladať za štátnu pomoc (15).
(52)
V súlade so zavedenou judikatúrou sa zásada investora v podmienkach trhového hospodárstva uplatňuje aj na úvery. Uplatnenie tejto zásady aj v prípade úverov so sebou prináša otázku, či by súkromný investor poskytol príjemcovi úver za podmienok, za ktorých bol skutočne poskytnutý (16). Tu Komisia posudzuje, či bol úver poskytnutý za bežných obchodných podmienok a či by takéto úvery boli v ponuke obchodných bánk. Pokiaľ ide o podmienky takýchto úverov, Komisia zohľadňuje najmä účtovanú úrokovú mieru a požadované zaistenie úveru. Komisia posudzuje, či je poskytnuté zaistenie dostatočné na splatenie celého úveru v prípade úpadku a vo vzťahu k finančnému postaveniu podniku vo chvíli poskytnutia úveru (17).
(53)
Komisia uvádza, že podnik ČSA je právnickou osobou vykonávajúcou hospodárske činnosti, a teda sa pokladá za podnikateľa v zmysle článku 107 ZFEÚ. S cieľom zistiť, či bol úver spoločnosti Osinek poskytnutý za výhodných či trhových podmienok, Komisia overila súlad úrokovej miery príslušného úveru s referenčnou mierou Komisie stanovenou v oznámení o referenčných sadzbách, ktorá sa používa ako náhrada trhových sadzieb.
(54)
Pokiaľ ide o rozhodný dátum, ktorý by mal byť použitý na porovnanie úrokovej sadzby predmetného úveru s referenčnou sadzbou, Komisia už v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila názor, že by malo ísť o dátum právne záväzného aktu, na základe ktorého bol úver poskytnutý, t. j. 30. apríl 2009 (dátum uzatvorenia zmluvy o úvere medzi spoločnosťou Osinek a podnikom ČSA).
(55)
Podľa vyjadrenia Českej republiky mal podnik ČSA v tom čase stále prístup k vonkajšiemu financovaniu od súkromných bánk a podnikom v ťažkostiach sa stal až v auguste 2009. Na začiatku roka 2009 zodpovedala úveruschopnosť podniku ČSA ratingovej kategórii B.
(56)
Aby mohla overiť tvrdenie Českej republiky, konzultovala Komisia niekoľko súkromných bánk, ktoré mali s ČSA obchodné vzťahy. Zaujímala sa o interný rating ČSA v prvých šiestich mesiacoch roku 2009 a jeho zmeny medzi júlom 2008 a júlom 2009, ďalej o podmienky úverov, ktoré boli poskytnuté ČSA v prvých šiestich mesiacoch roku 2009 a ďalšie pripomienky k úveruschopnosti ČSA v priebehu prvých šiestich mesiacov roku 2009. Tri súkromné banky poskytli informácie pod podmienkou, že s týmito informáciami sa bude nakladať ako s dôvernými a že budú použité výlučne na interné posúdenie Komisie a nebudú poskytnuté žiadnej tretej strane, ČSA ani českým orgánom.
(57)
Hoci všetky tieto banky uznali, že na začiatku roka 2009 sa finančná situácia ČSA zhoršila, podnik ČSA získal v priebehu prvého polroka 2009 úvery prevádzkového kapitálu a úverové facility. Interný rating ČSA u všetkých týchto troch súkromných bánk zhruba zodpovedá ratingovej kategórii B spoločnosti.
(58)
Komisia poznamenáva, že odpovede bánk sú konzistentné a kvalitné. Hoci sa interný rating podniku zhoršil, táto skutočnosť zrejme nebola dostatočne závažná pre zdôvodnenie vyššej rizikovej prirážky.
(59)
Ako bolo už uvedené v rozhodnutí o začatí konania a na základe informácií Českej republiky, Komisia zohľadňuje aj tú skutočnosť, že banka UniCredit poskytla v septembri 2008 ČSA strednodobý (štvorročný) úver prevádzkového kapitálu vo výške 200 mil. CZK zaistený leteckým simulátorom. UniCredit zvýšila 25. júna 2009 rizikovú prirážku pri úvere ČSA zo 160 bázických bodov (podľa zmluvy z roku 2008) na 325 bázických bodov nad jednomesačnou sadzbou PRIBOR (t. j. úroková miera vo výške 5,10 % p. a. k 25. júnu 2009) za porušenie finančných ukazovateľov schválených v zmluve o úvere. Komisia uvádza, že táto úroková miera, ktorá zohľadňovala predchádzajúce nedávne zhoršenie finančnej situácie ČSA, je nižšia než úroková miera úveru spoločnosti Osinek (5,51 % p. a.) a zhruba zodpovedá referenčnej miere pre spoločnosť s ratingovou kategóriou B (s vysokým zaistením).
(60)
Na základe uvedených skutočností možno dospieť k záveru, že podnik ČSA v zásade mal v čase poskytnutia úveru spoločnosti Osinek prístup k financovaniu a že úveruschopnosť ČSA v prvom štvrťroku 2009 zodpovedala ratingovej kategórii B.
(61)
Predmetom zaistenia úveru boli budovy na letisku Praha - Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradné diely. Trhovú hodnotu predmetov zaistenia určili nezávislí znalci z Českej republiky, ktorí sú uvedení v zozname ústavov kvalifikovaných pre znaleckú činnosť alebo v centrálnom registri znalcov a tlmočníkov, ktorý spravuje ministerstvo spravodlivosti Českej republiky, a majú skúsenosti v oblasti oceňovania majetku (18).
(62)
Komisia uvádza, že oceňujúci posudok predmetu zaistenia - hangáru F (pozri tabuľku č. 1) - je z 1. júna 2009, zatiaľ čo prvá tranža úveru spoločnosti Osinek bola zaplatená 11. mája 2009. České orgány predložili vyhlásenie YBN Consult zo 6. mája 2009, ktoré potvrdzuje hodnotu použitého zaistenia. Takéto vyhlásenie je v súlade s ods. 5.9.11 zmluvy o úvere spoločnosti Osinek za predpokladu, že kompletný oceňujúci posudok bude predložený do jedného mesiaca od dátumu vyplatenia prvej tranže. Komisia poznamenáva, že táto podmienka bola splnená.
(63)
Komisia okrem toho kriticky zhodnotila predložené oceňujúce posudky. Posudky nevzbudzujú žiadne pochybnosti, pretože v nich neboli nájdené žiadne zjavné chyby, boli uplatnené schválené metodiky a hodnotenia sú založené na vierohodných predpokladoch. Komisia sa teda domnieva, že výsledky existujúcich oceňujúcich posudkov sú zodpovedajúcou aproximáciou pre realistické trhové ceny aktív, ktoré boli použité pre zaistenie úveru spoločnosti Osinek. Pri jednom druhu predmetov zaistenia - náhradných dieloch - je hodnota založená na ich čistej účtovnej hodnote. Komisia sa domnieva, že takáto metodika ohodnotenia je pre tento druh aktív vhodná, pretože náhradné diely sú jednoducho obchodovateľné a ich hodnota by teda mala zodpovedať pôvodným nákladom vynaloženým na ich nákup po odpočítaní akumulovaných odpisov.
(64)
Zmluva o úvere obsahovala ustanovenia o tom, že vlastná výška úveru nesmie presiahnuť 90 % hodnoty predmetov zaistenia, t. j. že táto hodnota musí predstavovať aspoň 110 % výšky úveru. Na základe predložených informácií vo chvíli poskytnutia prvej tranže v máji 2009 predstavovala hodnota pôvodného zaistenia [110 - 117] %, ako bolo dohodnuté v zmluve o úvere z 30. apríla 2009. V čase poskytnutia druhej tranže v júli 2009 predstavovala táto hodnota [120 - 132] % a v čase poskytnutia tretej tranže v septembri 2009 to bolo [128 - 141] %. Na základe dodatkov k zmluve o úvere spoločnosti Osinek (pozri bod 8 odôvodnenia) boli pridané dodatočné aktíva zaistenia a niektoré aktíva boli uvoľnené.
Tabuľka č. 4
Prehľad zaistenia úveru spoločnosti Osinek v rôznych obdobiach
Dátum zmeny
Vyčerpaná suma
(mil. CZK)
Hodnota predmetu zaistenia (mil. CZK)
% hodnoty predmetu zaistenia
11. mája 2009
800
[880 - 935]
[110 - 117] %
23. júla 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169 - 186] %
30. júla 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120 - 132] %
22. septembra 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146 - 162] %
24. septembra 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128 - 141] %
9. decembra 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131 - 145] %
25. januára 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132 - 146] %
(65)
V oznámení o referenčných sadzbách sa počíta s tým, že „vysoké“ zaistenie so sebou prináša stratovosť zo zlyhania, ktorá je nižšia alebo sa rovná 30 %, čo zodpovedá hodnote predmetov určených na zaistenie najmenej 70 % výšky úveru. Komisia poznamenáva, že zaistenie poskytnuté v prípade úveru je výrazne vyššie, a to vytvára značné bezpečnostné rozpätie, pokiaľ ide o možné odchýlky v odhadoch hodnoty predmetov zaistenia.
(66)
Na základe oznámenia o referenčných sadzbách by zodpovedajúca úroková miera v danej chvíli mala byť 5,16 % p. a. (základná sadzba 2,96 % + 220 bázických bodov = 5,16 % p. a.). Rozpätie 220 bázických bodov odráža ratingovú kategóriu B, ktorá bola potvrdená súkromnými bankami, a vysokú úroveň zaistenia opísanú vyššie.
(67)
Uvedená sadzba je nižšia ako sadzba uplatnená pri úvere spoločnosti Osinek (trojmesačná sadzba PRIBOR (19) + 300 bázických bodov), ktorá 30. apríla 2009 predstavovala 5,51 % p. a.
(68)
Analýza uplatňovanej sadzby (trojmesačná sadzba PRIBOR + 300 bázických bodov) a referenčnej sadzby + prirážka 220 bázických bodov ukazuje, že tieto sadzby sú porovnateľné, čo sa týka metodiky určenia ich základu či celkovej úrovne uplatnených sadzieb vrátane príslušnej rizikovej prirážky.
(69)
Sadzba PRIBOR je referenčnou hodnotou pre úrokové miery na trhu medzibankových vkladov a je vypočítaná (fixovaná) z kotácie referenčných bánk pre predaj depozít (t. j. ponúk). Tento výpočet vykonáva kalkulačný agent pre Českú národnú banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sadzba pre úver spoločnosti Osinek je založená na sadzbe PRIBOR vypočítanej so splatnosťou tri mesiace. Referenčná sadzba vychádza z ročných sadzieb peňažného trhu. Komisia si však vyhradzuje právo použiť kratšie alebo dlhšie doby splatnosti prispôsobené určitým prípadom.
(71)
Analýza vývoja dvoch sadzieb v priebehu trvania úveru spoločnosti Osinek (apríl 2009 - jún 2010) ukazuje, že obidve sadzby sú skutočne porovnateľné. Priemerné sadzby (21) na obdobie od apríla 2009 do júna 2010 sú skoro rovnaké (4,77 % pre sadzbu PRIBOR + 300 bázických bodov, 4,79 % pre referenčnú sadzbu vrátane rizikovej prirážky 220 bázických bodov). Malý rozdiel dvoch bázických bodov má príčinu v odlišnej metodike úpravy. Sadzba PRIBOR sa upravuje každý deň, referenčná sadzba iba raz za niekoľko mesiacov.
(72)
Vzhľadom na tieto skutočnosti je možné prijať uplatnenú úrokovú mieru ako zodpovedajúcu náhradu trhovej sadzby. Na základe oznámenia o referenčných sadzbách je opatrenie v súlade s trhom a nezahŕňa teda hospodárske zvýhodnenie pre ČSA.
(73)
Komisia takisto uvádza, že platby úrokov veriteľovi zo strany ČSA boli realizované plne v súlade s podmienkami zmluvy o úvere spoločnosti Osinek (22).
6.3. Selektívnosť
(74)
Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ opatrenia, ktoré je možné označiť za štátnu pomoc, zvýhodňujú „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. V danom prípade Komisia konštatuje, že spoločnosť Osinek poskytla úver iba ČSA. V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je teda opatrenie selektívne.
6.4. Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod
(75)
Pokiaľ ide o kumulatívne kritériá štátnej pomoci, v danom prípade sú ovplyvnenie obchodu vo vnútri Únie a narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku sporného opatrenia nepopierateľné a české orgány ich ani nespozorovali. Podnik ČSA je v konkurenčnom vzťahu k iným leteckým spoločnostiam v Európskej únii, a to najmä po tom, čo 1. januára 1993 nadobudla účinnosť tretia fáza liberalizácia leteckej dopravy („tretí balíček“). Skúmané opatrenia umožnili podniku ČSA pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov.
6.5. Záver
(76)
Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že opatrenie neobsahuje prvky štátnej pomoci poskytnutej ČSA, pretože úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý za podmienok, ktoré by požadoval investor v trhovom hospodárstve. Najmä úroková miera, s ktorou bol úver spoločnosti Osinek poskytnutý, je v súlade s referenčnou sadzbou určenou na základe oznámenia o referenčných sadzbách so zreteľom na skutočnosť, že podnik ČSA dosahoval v čase poskytnutia úveru ratingovú kategóriu B, čo potvrdili aj súkromné banky, a že úver bol po celý čas zaistený výrazne vyššie, než je 70 % jeho výšky, čo sa požaduje v oznámení o referenčných sadzbách.
7. ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM
(77)
Komisia však takisto analyzovala, či by opatrenie, ak by sa zistilo, že obsahuje prvky štátnej pomoci, bolo v súlade s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ na základe dočasného rámca.
(78)
Úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý v roku 2009. Cieľom opatrenia bolo uľahčiť podniku prístup k vonkajšiemu financovaniu v čase, kedy bolo bežné fungovanie úverových trhov výrazne narušené z dôvodu finančnej krízy a kedy finančná kríza („zamrznutie úverového trhu“) ovplyvňovalo ekonomiku vo všeobecnosti a viedla k vážnym poruchám hospodárstva členských štátov.
(79)
Komisia 17. decembra 2008 reagovala na túto krízu prijatím dočasného rámca. Komisia v ňom uznala „výnimočnú mieru vážnosti súčasnej finančnej krízy a jej dopad na celkové hospodárstvo členských štátov“. Komisia ďalej dospela k záveru, „že na nápravu týchto ťažkostí je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ“.
7.1. Zlučiteľnosť o oddielom 4.4.2 dočasného rámca
(80)
Opatrenie je nutné posúdiť vo vzťahu k požiadavkám oddielu 4.4.2 dočasného rámca („Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb“).
(81)
Podľa dočasného rámca sa uplatnená úroková miera musí rovnať minimálne sadzbe, ktorú do druhého dňa vyhlási centrálna banka, a prémii zodpovedajúcej rozdielu medzi priemerom ročnej medzibankovej sadzby a priemerom sadzby denne vyhlasovanej centrálnou bankou v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008, a to vrátane prémie za úverové riziko zodpovedajúcej rizikovému profilu príjemcu, ako je to stanovené v oznámení o referenčných sadzbách.
(82)
Denne vyhlasovaná sadzba pre Českú republiku predstavovala 30. apríla 2009 1,45 % (23). Rozdiel medzi priemerom ročnej medzibankovej sadzby a priemerom sadzby denne vyhlasovanej centrálnou bankou v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 predstavuje 68 bázických bodov.
(83)
Prémia za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu predstavovala 220 bázických bodov. Táto prémia je založená na ratingovej kategórii B (pozri bod 57 odôvodnenia) a vysokej miere zaistenia vzhľadom na ponúkané predmety zaistenia (pozri body 64 a 65 odôvodnenia).
(84)
Podľa dočasného rámca by teda minimálna sadzba predstavovala 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutočná sadzba úveru spoločnosti Osinek bola 5,51 %. Výsledkom toho je, že úver spoločnosti Osinek bol poskytnutý s vyššou sadzbou, než je minimum povolené dočasným rámcom.
(85)
Aby sa úver mohol považovať za zlučiteľnú pomoc, oddiel 4.4 dočasného rámca okrem toho požaduje splnenie dvoch dodatočných podmienok:
(86)
Po prvé, zmluva musí byť uzatvorená do 31. decembra 2010. Znížené úrokové miery sa môžu použiť na platby úrokov pred 31. decembrom 2012.
(87)
Zmluva o úvere spoločnosti Osinek bola uzatvorená 30. apríla 2009. Úver mal byť splatený jednorazovo 30. novembra 2010. Zmluva o úvere teda túto prvú podmienku spĺňa.
(88)
Po druhé, príjemca nebol 1. júla 2008 podnikom v ťažkostiach.
(89)
V bode 9 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa uvádza, že pre podnik v ťažkostiach neexistuje definícia Únie a dodáva sa, že Komisia považuje podnik za podnik v ťažkostiach vtedy, keď nie je schopný z vlastných zdrojov alebo finančných prostriedkov, ktoré je schopný získať od vlastníka/akcionárov alebo spoločníkov či veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ho bez vonkajšej intervencie verejných orgánov v krátkodobom alebo strednodobom horizonte takmer s určitosťou odsúdili na ukončenie podnikateľskej činnosti.
(90)
V ustanovení bodu 10 písm. b) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa následne ozrejmuje, že v prípade spoločnosti, v ktorej aspoň niektorí spoločníci v plnej výške ručia za záväzky spoločnosti, sa za podnik v ťažkostiach pokladá taký podnik, v ktorom došlo k strate viac ako polovice jeho zapísaného základného imania a kde k strate viac ako jednej štvrtiny tohto kapitálu došlo za posledných 12 mesiacov.
(91)
V roku 2008 predstavovala výška zapísaného základného imania ČSA 2 735 mil. CZK. Na základe ČÚŠ sa v tom istom roku čisté imanie podniku znížilo na 101 mil. CZK.
Tabuľka č. 5
Čisté imanie a zapísané základné imanie ČSA v rokoch 2008 - 2009 (v tis. CZK)
Zdroj: Účtovné závierky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté imanie
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté imanie
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté imanie
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapísané základné imanie
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Hoci už k 1. júlu 2008 prišiel podnik o viac ako polovicu zapísaného základného imania, nie je splnená druhá podmienka stanovená v bode 10 písm. a) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu, t. j. nedošlo k strate viac ako jednej štvrtiny tohto kapitálu počas posledných 12 mesiacov. Strata čistého imania ([31 570 000 - 34 875 000] CZK), ku ktorej došlo v období od júna 2007 do júla 2008, zodpovedá iba [0,8 - 1,5] % zapísaného základného imania.
(93)
Navyše sa podľa bodu 10 písm. c) usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu podnik pokladá za podnik v ťažkostiach v prípade, že spĺňa kritériá vnútroštátneho práva pre začatie kolektívneho konania vo veci platobnej neschopnosti. České orgány potvrdili, že podnik ČSA nebol kandidátom pre konanie vo veci platobnej neschopnosti v zmysle paragrafu 3 českého zákona o platobnej neschopnosti.
(94)
V bode 11 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovuje, že aj v prípade nesplnenia podmienok stanovených v bode 10 možno podnik pokladať za podnik v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi podniku v ťažkostiach, ako sú napr. rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová hodnota čistých aktív.
(95)
Vývoj finančných výsledkov ČSA počas rozhodujúceho obdobia nevykazoval jasný negatívny trend (pozri tabuľku č. 3). Podnik zaznamenal stratu na konci roka 2006, ale zotavil sa a v roku 2007 vykázal kladné výsledky. Na konci prvého štvrťroka 2008 bola následne zaznamenaná strata vo výške [800 - 880] mil. CZK. Situácia sa však do konca druhého štvrťroku, t. j. do 30. júna 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovať, pokiaľ ide o vývoj peňažných tokov. Obrat ČSA sa v priebehu sledovaného obdobia každoročne pomaly zmenšoval. Nemožno z toho ale vyvodiť záver, že sa obrat pred 30. júnom 2008 výrazne zmenšil.
(96)
Zadlženie podniku sa medzi marcom 2008 a júnom 2008 znížilo, aby sa opäť zvýšilo v nasledujúcich šiestich mesiacoch. Hodnota aktív zaznamenala počas sledovaného obdobia výkyvy bez akéhokoľvek zreteľného trendu.
(97)
Na záver je možné povedať, že vývoj finančných kritérií pred 30. júnom 2008, ako je to stanovené v bode 11 usmernení pre záchranu a reštrukturalizáciu, jasne neukazuje na typické príznaky podniku v ťažkostiach. Podnik ČSA mal okrem toho v tom čase stále prístup k financovaniu, čo dokazuje skutočnosť, že bol v septembri 2008 schopný získať úver od súkromnej banky (pozri bod 59 odôvodnenia).
(98)
Komisia poznamenáva, že zlučiteľná pomoc podľa oddielu 4.4 dočasného rámca môže byť poskytnutá podnikom, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale potom sa do ťažkostí dostali v dôsledku svetovej finančnej a hospodárskej krízy. Skutočnosť, že sa podnik ČSA stal podnikom v ťažkostiach až neskôr teda nemá dosah na zlučiteľnosť pomoci podľa dočasného rámca.
(99)
Komisia sa preto domnieva, že podnik ČSA nebol 1. júla 2008 podnikom v ťažkostiach a bolo teda možné v jeho prípade uplatniť dočasný rámec.
7.2. Záver
(100)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti spĺňa úver spoločnosti Osinek podmienky stanovené v oddiele 4.4 dočasného rámca. Preto aj za predpokladu, že by opatrenie v podobe tohto úveru bolo označené za opatrenie obsahujúce prvky štátnej pomoci, bolo by aj tak zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
8. ZÁVER
(101)
Komisia dospela k záveru, že úver spoločnosti Osinek nezahŕňa štátnu pomoc. Aj za predpokladu, že by opatrenie v podobe tohto úveru bolo označené za opatrenie obsahujúce prvky štátnej pomoci, bolo by aj tak zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
(102)
Toto rozhodnutie sa netýka uvoľnenia zaistenia úveru spoločnosti Osinek a jeho kapitalizácie z dňa 30. júna 2010. Posúdenie tohto opatrenia bude predmetom konečného rozhodnutia vo veci SA.30908,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Opatrenie, ktoré Česká republika prijala v prospech podniku České aerolinie, a. s. vo forme úveru vo výške 2,5 mld. CZK poskytnutého spoločnosťou Osinek, a. s. na základe zmluvy o úvere z 30. apríla 2009, buď nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, alebo je zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Českej republike.
V Bruseli 21. marca 2012