РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 12. augusta 2010
o stanovení nadbytočných zásob iných poľnohospodárskych produktov ako cukor a finančných dôsledkoch ich odstránenia v súvislosti s pristúpením Bulharska a Rumunska
[oznámené pod číslom K(2010) 5524]
(Iba rumunské znenie je autentické)
(2010/454/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharska a Rumunska,
so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska, a najmä na odsek 4 kapitolu 3 jeho prílohy V,
keďže:
(1)
V odseku 2 kapitoly 3 prílohy V k Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska sa ustanovuje, že všetky zásoby produktov, súkromné ako aj verejné, ktoré sú ku dňu pristúpenia vo voľnom obehu na území Bulharska a Rumunska (ďalej len „nové členské štáty“) a ktoré presahujú množstvo, ktoré možno považovať za obvyklý prenos zásob, sa musia na náklady nových členských štátov odstrániť. Pojem obvyklý prenos zásob sa vymedzí pre každý výrobok na základe špecifických kritérií a cieľov pre každú spoločnú organizáciu trhu.
(2)
Kritériá a ciele, ktoré sú charakteristické pre každú organizáciu trhu, ako aj vzťah medzi cenami v nových členských štátoch pred pristúpením a cenami v Spoločenstve majú za následok, že každý obvyklý prenos zásob by sa mal posúdiť so zreteľom na faktory, ktoré sa v jednotlivých odvetviach líšia.
(3)
Základom pre výpočet výšky nadbytočných zásob by mali byť zmeny v domácej produkcii po pripočítaní dovozu a odpočítaní vývozu za rok 2006 v porovnaní s priemernými zmenami domácej produkcie po pripočítaní dovozu a odpočítaní vývozu za predchádzajúce tri roky.
(4)
Výsledky výpočtu by sa mali upraviť tak, aby sa zohľadnila skutočnosť, že niektoré kategórie produktov, akými sú napríklad maslo a maslový olej, rôzne akosti ryže, chmeľ, osivo, vínny destilát, tabak a obilniny, sú prakticky zameniteľné a dajú sa považovať za jednu skupinu, takže nárast výšky zásob určitých produktov v skupine je možné vyrovnať znížením výšky zásob iných produktov v danej skupine.
(5)
Na zohľadnenie hospodárskeho rastu v posudzovanom období pri zisťovaní stavu nadbytočných zásob a možný výsledný nárast v spotrebe potravín sa zaviedla lineárna funkcia vývoja, pričom ako základ sa používajú údaje o produkcii a obchode v rokoch 2003 - 2005. V prípadoch, keď by lineárna funkcia vývoja viedla k vyššiemu prebytku, použila sa priemerná hodnota zmien domácej produkcie po pričítaní dovozu a odpočítaní vývozu za predchádzajúce tri roky.
(6)
Na odstránenie zanedbateľných prebytkov sa uplatňovala prahová hodnota: ak boli nadbytočné zásoby daného produktu menšie ako 10 % toho, čo by sa pri danom produkte považovalo za „obvyklý prenos zásob“, členskému štátu sa neúčtovali žiadne náklady. Ten 10 % prah pokryje možnú odchýlku štatistických údajov získaných v špecifických podmienkach predvstupového obdobia, ako aj z dôvodu zložitosti a rozsahu takéhoto postupu.
(7)
Komisia okem toho vyzvala nové členské štáty, aby predložili argumenty týkajúce sa osobitných situácií, ktoré by odôvodňovali vyšší stav zásob, než je obvyklý, a posúdila ich. Nevyplynuli z toho zmeny údajov stanovených na základe metodiky opísanej v odôvodneniach 1 až 6.
(8)
Výpočet by sa mal zakladať na oficiálnych údajoch Eurostatu predložených členskými štátmi, ak sú k dispozícii. Pokiaľ takéto údaje nie sú dostupné z dôvodu dôvernosti štatistík, mali by sa použiť údaje, ktoré Komisii oficiálne poskytli nové členské štáty.
(9)
V prípade Bulharska z matematického použitia metodiky opísanej v odôvodneniach 1 až 6 na štatistické údaje uvedené v odôvodnení 8 vyplýva, že sa nezistil nijaký prebytok a nie je potrebné posúdiť argumenty o osobitnej situácii podľa odôvodnenia 7.
(10)
Na výpočet finančných dôsledkov nadbytočných zásob by sa mali vypočítať náklady na ich odstránenie. Keďže vývozné náhrady sa nevzťahujú na konzervované huby, v prípade ktorých sa zistili značné množstvá nadbytočných zásob, je v záujme rovnocenného postupu vhodné vychádzať z cenových rozdielov medzi priemernými vnútroštátnymi a vonkajšími cenami. Vzhľadom na dočasnú povahu finančných dôsledkov vyplývajúcich zo stanovenia nadbytočných zásob by dané členské štáty mali uhradiť zodpovedajúce sumy do rozpočtu Únie. Je nevyhnutné ustanoviť dátum úhrady týchto platieb. Vzhľadom na súčasné zložité hospodárske okolnosti, na ktoré poukázalo Rumunsko, sa považuje za vhodné predĺžiť lehotu na zaplatenie daných súm na štyri roky.
(11)
Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Množstvá poľnohospodárskych produktov vo voľnom obehu v Bulharsku a Rumunsku ku dňu pristúpenia presahujúce množstvá, ktoré možno považovať za obvyklý prenos zásob k 1. januáru 2007, ako aj sumy, ktoré sa účtujú týmto novým členským štátom v dôsledku nákladov na odstránenie uvedených množstiev, sú stanovené v prílohe.
Článok 2
1. Sumy stanovené v prílohe sa považujú za príjem do rozpočtu Únie.
2. Rumunsko môže sumy stanovené v prílohe uhradiť do rozpočtu Únie v štyroch rovnakých splátkach. Prvá splátka sa uhradí do posledného dňa druhého mesiaca, ktorý nasleduje po mesiaci, v ktorom sa toto rozhodnutie oznámi tomuto novému členskému štátu. Ďalšie splátky sa uhradia do 31. októbra 2011, 31. októbra 2012 a 31. októbra 2013.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.
V Bruseli 12. augusta 2010