РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 23. marca 2011
o štátnej pomoci C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ktorú poskytlo Nemecko spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
[oznámené pod číslom K(2011) 1764]
(Iba nemecké znenie je autentické)
(Text s významom pre EHP)
(2011/524/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),
so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) so zreteľom na tieto pripomienky,
keďže:
I. POSTUP
(1)
Listom zo 4. augusta 2000, ktorý bol Komisii doručený 7. augusta 2000, oznámilo Nemecko Komisii svoj úmysel poskytnúť pomoc vo výške 35 % na investičný projekt spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH, ktorých cieľom bolo vybudovať integrované stredisko na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 517/2000.
(2)
Komisia 25. júla 2001 vydala v nadväznosti na predloženie doplňujúcich informácií rozhodnutie, podľa ktorého Komisia pri uplatňovaní multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (3) (ďalej len „MSR 1998“) nevzniesla nijaké námietky proti intenzite pomoci vo výške 35 %.
(3)
Súd rozsudkom z 1. decembra 2004 vo veci Kronofrance/Komisia, T-27/02 (4), vyhlásil toto rozhodnutie Komisie za neplatné.
(4)
V dôsledku toho musí Komisia na základe notifikácie Nemecka zo 7. augusta 2000 vydať nové rozhodnutie.
(5)
Komisia sa listom zo 17. decembra 2004 obrátila na Nemecko s otázkou, či chce vzhľadom na zrušenie rozhodnutia Komisie poskytnúť ďalšie informácie k notifikácii zo 7. augusta 2000. Dňa 3. marca 2005 zaslala v tejto veci upomienku. Nemecko odpovedalo listom z 23. marca 2005, avšak v tom čase nepredložilo nijaké dodatočné informácie.
(6)
Nemecko uvedenú pomoc poskytlo vo februári 2000 na základe jej schválenia Komisiou. V nadväznosti na rozhodnutie Komisie z 25. júla 2001 o nevznesení námietok začalo Nemecko s vyplácaním pomoci.
(7)
Zrušením rozhodnutia z 25. júla 2001 súdom vznikol rovnaký právny stav, ako keby toto rozhodnutie nikdy neexistovalo, a Nemecko tak nezískalo súhlas Komisie v súvislosti s plánovanou intenzitou pomoci (5). Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra protiprávne poskytnutej pomoci pod číslom NN 18/05.
(8)
Listom z 20. júla 2005 oznámila Komisia Nemecku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.
(9)
Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa pomoci.
(10)
Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Tieto pripomienky boli predložené Nemecku, ktoré malo možnosť vyjadriť sa k nim. Nemecko zaslalo svoje pripomienky listom z 24. októbra 2005 a listom z 24. januára 2006.
(11)
Listom z 28. februára 2006 požiadalo Nemecko podľa článku 7 ods. 6 tretia veta nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (7) o pozastavenie formálneho zisťovania, pretože Nemecko a spoločnosť Glunz AG podali odvolanie na Súdnom dvore Európskej únie proti rozsudku súdu vo veci Kronofrance/Komisia (spojené veci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Listom z 9. marca 2006 schválila Komisia pozastavenie konania až do vydania rozsudku Súdneho dvora v spojených veciach C-75/05 P a C-80/05 P, Nemecko a i./Kronofrance.
(13)
Súdny dvor vo svojom rozsudku z 11. septembra 2008 (8) potvrdil rozsudok súdu. Na základe toho sa znovu obnovilo formálne zisťovanie vo veci C 28/05.
(14)
Nemecko listom zo 4. augusta 2009 a na žiadosť Komisie predložilo listom z 19. júla 2010 ďalšie informácie.
II. PODROBNÝ OPIS POMOCI
2.1. OPATRENIE POMOCI
(15)
Inštitút pre regionálny rozvoj Saska-Anhaltska prijal 29. februára 2000 rozhodnutie, že spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH poskytne investičnú pomoc na vybudovanie centra na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výška pomoci predstavovala 69 797 988 EUR.
(16)
Podľa notifikácie zo 4. augusta 2000 sa táto pomoc poskytne vo forme dotácie vo výške 46 201 868 EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (9), ktorý schválila Komisia. Táto dotácia zodpovedá 23,17 % hrubých oprávnených nákladov.
(17)
Na základe zákona o investičných daňových úľavách z roku 1999 (10) sa okrem toho poskytne investičný príplatok, ktorý schválila Komisia vo výške 23 596 120 EUR. Tento investičný príplatok zodpovedá 11,83 % hrubých oprávnených nákladov.
(18)
Podľa informácií Nemecka už bola vyplatená suma vo výške […] (11) EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry a suma vo výške […] EUR ako investičný príplatok. Nemecko tak príjemcom pomoci vyplatilo sumy pomoci v celkovej výške […] EUR (z celkovej schválenej sumy 69 797 988 EUR).
2.2. PRÍJEMCOVIA POMOCI
(19)
Existujú dvaja príjemcovia pomoci.
(20)
V prípade jedného príjemcu ide o spoločnosť Glunz AG (ďalej len „Glunz“) so sídlom v meste Hamm (Severné Porýnie-Vestfálsko), ktorá bola založená v roku 1932 a v tom čase obchodovala s drevom. Od 60. rokov 20. storočia táto spoločnosť vyrába a predáva výlučne drevotrieskové dosky, drevovláknité dosky strednej hustoty (MDF), dosky z orientovaných triesok (dosky OSB) a preglejku. V čase notifikácie vlastnila spoločnosť Tableros De Fibras S.A. (ďalej len „TAFISA“), ktorá patrí do portugalskej skupiny SONAE, 96,03 % akcií spoločnosti Glunz.
(21)
Druhý príjemca pomoci, spoločnosť OSB Deutschland GmbH (ďalej len „OSBD“), patrí do 100 % vlastníctva spoločnosti TAFISA, čím je sesterským koncernom spoločnosti Glunz, pretože oba podniky sú dcérskymi spoločnosťami podniku TAFISA. Spoločnosť OSBD bola založená 16. júla 1999 a po ukončení investičného projektu v Nettgau začala s výrobou a predajom výrobkov z dosiek z orientovaných triesok.
2.3. INVESTIČNÝ PROJEKT
(22)
Miesto investície sa nachádza v Nettgau (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci na podporu nových investícií veľkých podnikov v čase notifikácie predstavovala 35 % brutto.
(23)
Spoločnosti Glunz a OSBD vybudovali na ploche, ktorá sa doteraz nevyužívala na komerčné účely, integrované centrum na spracovanie dreva, ktoré tvoria dva navzájom prepojené závody. V prvom závode, ktorý vlastní spoločnosť OSBD, sa budú vyrábať výrobky z dosiek OSB a v druhom závode, ktorý vlastní spoločnosť Glunz, sa budú vyrábať drevotrieskové dosky. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú výrobné linky oboch závodov navzájom prepojené spoločnou technickou infraštruktúrou. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. Okrem toho sa podľa údajov Nemecka v susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek používajú aj nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré pri spracovaní dosiek OSB vznikajú ako odpadový materiál. Oba závody riadi centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.
(24)
Podľa informácií Nemecka poskytuje integrované centrum na spracovanie dreva spoločností Glunz a OSBD so zreteľom na optimálne vykonávanie práce a spoločnú technickú infraštruktúru viaceré výhody, najmä v súvislosti so spracovaním vyrobených drevených dosiek. Zabezpečí sa tým optimálne využitie dreva, lepšie využitie surovín a interná recyklácia.
(25)
Podľa notifikácie zo 7. augusta 2000 sa časť pomoci poskytne závodu na výrobu dosiek OSB a ďalšia časť závodu na výrobu drevotrieskových dosiek. Pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 81,8 milióna EUR predstavuje 28,61 milióna EUR, čo zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto. Pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 117,6 milióna EUR predstavuje 41,18 milióna EUR, čo takisto zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto.
(26)
V čase notifikácie vychádzalo Nemecko z predpokladu, že v integrovanom centre na spracovanie dreva v Nettgau vznikne 355 stálych pracovných miest, a to 234 v závode na výrobu drevotrieskových dosiek a 121 v závode na výrobu dosiek OSB. Okrem toho by v týchto podporovaných oblastiach malo vzniknúť 520 nepriamych pracovných miest, z čoho 33 by sa malo týkať zabezpečenia existujúcich miest. Táto nová investícia v Nettgau by mala prebehnúť medzi januárom 2000 a koncom roka 2002 a výroba by sa mala začať v priebehu roka 2001. Plná prevádzka by sa mala dosiahnuť po uplynutí dvoch rokov.
(27)
Výrobná kapacita nového závodu na výrobu dosiek OSB bola na rok 2002 stanovená na […] m3. V roku 1999 dosahovala kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkcie výrobkov z dosiek OSB […] m3.
(28)
V roku 1999 dosahovala výrobná kapacita drevotrieskových dosiek skupiny Glunz […] m3. Podľa Nemecka sa má celková výrobná kapacita zvýšiť prostredníctvom […] m2 závodu v Nettgau na […] m3.
III. DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA
(29)
Prípustná maximálna intenzita pomoci v rámci MSR 1998 sa stanoví na základe výpočtu, pri ktorom sa uplatňuje rad hodnotiacich koeficientov, najmä koeficient, ktorý odráža situáciu v oblasti hospodárskej súťaže v jednotlivých hospodárskych odvetviach (koeficient T); tento koeficient môže mať štyri hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 alebo 1. Na hodnotu 1 môže byť stanovený len vtedy, keď hospodárske odvetvie (definované na najnižšej úrovni NACE) nie je vystavené nadbytočnej kapacite (test nadbytku kapacít) a/alebo keď príslušný trh (definovaný ako príslušný výrobok a jeho náhrady) nezaznamenáva pokles (test poklesu trhu).
(30)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vymedzenie príslušného trhu, do ktorého patria dosky OSB, a preto nemohla určiť, či trh z hľadiska stanovenia koeficientu hospodárskej súťaže „T“ zaznamenáva alebo nezaznamenáva pokles.
IV. PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN
(31)
Dňa 22. novembra 2005 bolo Komisii doručené spoločné stanovisko (12) od účastníkov hospodárskej súťaže patriacich do spoločnosti KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Spoločnosť KronoGroup sa vo svojom stanovisku vyslovila za vymedzenie trhu s doskami OSB a preglejkami z mäkkého dreva. Preglejky z tvrdého dreva sú oveľa drahšie a používajú sa prevažne v oblastiach (výroba nábytku a interiéry), v ktorých sa dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva využívajú len zriedka, resp. vôbec sa nevyužívajú. Na podloženie tohto tvrdenia odkazujú zainteresované strany na štúdiu Jaakka Pöyryho (13) a publikáciu fínskeho Lesníckeho výskumného ústavu.
(33)
Spoločnosť KronoGroup uviedla ďalšie pripomienky, ktoré možno zhrnúť takto:
(34)
Spoločnosť KronoGroup tvrdí, že Komisia by na konštatovanie, či trh zaznamenáva pokles, mala predložiť údaje do roku 1999, pretože v čase pôvodného rozhodnutia o schválení (júl 2001), ktoré bolo neskôr zrušené súdom, boli k dispozícii len tieto údaje. V rokoch 1995 - 1999 vykazoval trh s drevotrieskovými doskami negatívnu priemernú mieru rastu vo výške - 4,626 %. Spoločnosť KronoGroup však pripustila, že trh s drevotrieskovými doskami zaznamenal v rokoch 1994 - 1999 pozitívnu priemernú mieru rastu vo výške 0,456 % (ktorá však celkovo nedosahovala mieru rastu výrobného priemyslu v EHS).
(35)
Spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa mohlo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami, obomi výrobnými zariadeniami a obomi trhmi s výrobkami. Znamenalo by to, že všetky faktory hodnotenia by sa mali pre oba závody vypočítať samostatne.
(36)
Spoločnosť KronoGroup ďalej uviedla, že spoločnosť Glunz v rámci svojej investície v Nettgau zatvorila svoj závod na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenburgu (ktorý sa nachádza vo vzdialenosti 30 km, ale v inej spolkovej krajine - Dolnom Sasku (14)). Cituje novinový článok, podľa ktorého nový závod v Nettgau prebral všetkých zamestnancov závodu v Sassenburgu. To je v rozpore s cieľom MSR 1998, ktorým je vytvárať v podporovaných oblastiach pracovné miesta pre miestne obyvateľstvo, preto by sa tieto pracovné miesta pri uvádzaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv podľa MSR 1998 (pričom oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadňovať.
(37)
Spoločnosť KronoGroup nakoniec uviedla, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 (príkaz na vrátenie pomoci v prípade protiprávne poskytnutej pomoci), pretože spoločnosti Glunz a OSBD získali z čiastočne vyplatenej pomoci rozsiahle konkurenčné výhody.
V. PRIPOMIENKY NEMECKA
(38)
Pripomienky Nemecka sú zhrnuté nižšie.
5.1. PRIPOMIENKY K VYMEDZENIU PRÍSLUŠNÉHO TRHU S DOSKAMI OSB
(39)
Podľa Nemecka tvoria príslušný trh pre dosky OSB a preglejky materiály používané na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Tento trh nezaznamenáva pokles.
(40)
Oblasti, v ktorých sa dosky OSB môžu použiť ako náhrada za preglejku, sa do veľkej miery zhodujú s hlavnými oblasťami použitia preglejok z mäkkého dreva. V kľúčových oblastiach použitia preglejky z tvrdého dreva (výroba nábytku, stavebný priemysel a vybavenie dopravných prostriedkov) nie sú dosky OSB naproti tomu použiteľné z dôvodu svojich technických vlastností. Začlenenie dosiek OSB do celkového trhu s preglejkou z tvrdého a mäkkého dreva preto nezodpovedá skutočným podmienkam na príslušných trhoch. Túto skutočnosť potvrdil Jaakko Pöyry vo svojom odbornom posudku z 21. októbra 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhadol potenciál náhrady dosiek OSB v uvedených oblastiach použitia na tieto percentuálne sadzby: obaly 40 - 60 %; ploty 70 - 80 %; krovy 70 - 90 %; podlahy 50 - 80 %; vnútorné a vonkajšie obloženie stien 70 - 90 %.
(42)
V oblasti výroby nábytku nie sú dosky OSB pre svoju povrchovú štruktúru vhodné na viditeľné použitie. Povrch dosiek OSB nie je z dôvodu výrobného postupu z orientovaných dosiek (oriented strands), na základe ktorého sú drsné a nerovné, vizuálne príťažlivý. Dosky OSB sa preto nemôžu ani dekoratívne lakovať. Dosky OSB sú vhodné len na výrobu neviditeľných častí nábytku (napr. spodok čalúneného nábytku). V rámci neviditeľných častí nábytku však dosky OSB nemôžu cenovo konkurovať podstatne lacnejším drevotrieskovým doskám, ktoré sa v tejto oblasti prevažne používajú.
(43)
V oblasti stavebníctva (debnenie) je pri odlievaní betónu nevyhnutne dôležitý hladký povrch používaného povrchového materiálu. Vzhľadom na nerovnosti vznikajúce pri výrobe by sa dosky OSB v oblasti pohľadového betónu museli špeciálne lakovať, aby sa zabezpečil jednotný povrch pohľadového betónu. Takého ďalšie spracovanie je finančne nákladné, čím by sa konečný produkt predražil. Dosky OSB sú na rozdiel od preglejky konkurencieschopné len vtedy, keď ich možno opakovane použiť na debnenie. Z praktických dôvodov to však nie je možné bez ďalšieho postupu. Keďže dosky sú na stavenisku veľmi zaťažované, mohlo by dôjsť k poškodeniu povrchu. Ak by sa však objavili trhliny, hrozilo by nebezpečenstvo, že sa dosky OSB pod vplyvom mokra/vlhkosti pokrivia alebo inak deformujú. Opakované použitie vysoko kvalitných zušľachtených dosiek OSB preto nie je možné. K tomu treba prirátať nestabilitu a citlivosť okrajov dosiek OSB na vlhkosť. Ich používanie ako materiálu na obloženie betónu si okrem toho vyžaduje vysokú odolnosť voči zlomeniu a ohybnosť. V tomto ohľade nespĺňajú dosky OSB požiadavky stavebného priemyslu na obkladový materiál. Preglejka z mäkkého dreva je naproti tomu vzhľadom na svoju nízku cenu a rovný povrch vhodná na takéto použitie, čo možno vyvodiť aj z objemu jej skutočného využívania v stavebníctve.
(44)
V oblasti dopravných prostriedkov je tiež potrebný rovný povrch, pretože dosky používané v tejto oblasti musia často laminovať. Laminovanie dosiek OSB však nie je vhodné z rôznych dôvodov. Aj keby sa na dosky OSB naniesla vrstva, napr. z melamínového papiera, hrozilo by z dôvodu nerovnej povrchovej štruktúry dosiek OSB nebezpečenstvo, že sa táto vrstva naruší. Pri nakladaní pomocou plošiny sa na povrch vyvíja bodový tlak. Existuje teda riziko, že v takomto prípade sa vo vlhkom alebo mokrom prostredí dostane do dosky voda, v dôsledku čoho by sa mohla zdeformovať alebo pokriviť. Stabilné laminovanie povrchu by sa mohlo zabezpečiť len prostredníctvom nákladného procesu ďalšieho spracovania. Povrch dosiek OSB nie je na rozdiel od preglejky z tvrdého dreva, ktorá je z dôvodu mimoriadnej tvrdosti povrchu relatívne odolná voči poškriabaniu, preliačinám atď., dostatočne odolný na to, aby odolal pôsobeniu tlaku v oblasti dopravy.
(45)
Pri posudzovaní zastupiteľnosti dosiek OSB a preglejky z mäkkého dreva na jednej strane a preglejky z tvrdého dreva na strane druhej sa zohľadňujú najmä technické vlastnosti a možnosti použitia dosiek OSB, ako aj cenový rozdiel voči preglejke z tvrdého dreva. Kým preglejka z tvrdého dreva prevažuje nad preglejkou z mäkkého dreva a doskami OSB vo všetkých technických aspektoch, nedostatočná konkurencieschopnosť preglejky z tvrdého dreva sa prejavuje v oblastiach použitia, v ktorých dominujú dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva, a to pokiaľ ide o cenové rozdiely medzi preglejkou z tvrdého dreva na jednej strane a doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva na strane druhej. Bolo by preto chybou domnievať sa, že dosky OSB a všetky druhy preglejky vrátane preglejky z tvrdého dreva možno nahradiť.
(46)
Trh s doskami OSB a preglejkou sa do veľkej miery prekrýva na jednej strane v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien a na druhej strane s trhom s doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva. Rozdiel medzi týmito dvoma definíciami trhu existuje len v oblasti stavebníctva (debnenie). Pre túto oblasť nie sú dosky OSB vhodné, kým preglejka z mäkkého dreva je v tejto oblasti použiteľná a skutočne sa v nej aj využíva. Spoločná kľúčová výpoveď spočíva v tom, že preglejka z tvrdého dreva by sa v nijakom prípade nemala začleniť do trhu s doskami OSB.
5.2. PRIPOMIENKY K ROZVOJU TRHU S DREVOTRIESKOVÝMI DOSKAMI
(47)
Nemecko sa domnieva, že koeficient hospodárskej súťaže by sa mal stanoviť vzhľadom na trh pre drevotrieskové dosky na hodnotu 1. Tento trh sa nemôže považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles, pretože v zmysle bodu 7.8 MSR 1998 vykazuje silný vzostupný trend.
(48)
Nemecko v tejto súvislosti predložilo posudok profesora Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), podľa ktorého trh pre drevotrieskové dosky zaznamenal v rokoch 1972 až 2003 dlhodobo rast rýchlejší o 36 % ako celý spracovateľský priemysel. Podľa Nemecka sa trh pre drevotrieskové dosky vzhľadom na tento dlhodobo silný vzostupný trend nemôže podľa bodu 7.8 MSR 1998 považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles.
5.3. PRIPOMIENKY K ROZDELENIU INTENZITY POMOCI MEDZI ČASTI PROJEKTU
(49)
V prípade, že by Komisia predsa dospela k záveru, že koeficient hospodárskej súťaže T dosahuje v prípade trhu s drevotrieskovými doskami hodnotu 0,75, kým v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1, musí sa spoločná intenzita pomoci podľa Nemecka stanoviť pre celý projekt v Nettgau na základe hrubého zisku oboch výrobných podnikov, t. j. pre výrobu dosiek OSB, ako aj pre výrobu drevotrieskových dosiek.
(50)
Hrubý zisk je zisk, ktorý prináša výrobok na pokrytie fixných nákladov a na dosiahnutie čistého zisku podniku. Hrubý zisk sa vypočíta ako rozdiel medzi výnosmi a variabilnými nákladmi, ktoré priamo súvisia s výrobkom.
(51)
Na základe kritéria založeného na hrubom zisku sa medzi jednotlivé časti investičného projektu v Nettgau prerozdelí intenzita pomoci podľa skutočného prínosu výrobkov z dosiek OSB a drevotrieskových dosiek k hospodárskemu výsledku.
5.4. PRIPOMIENKY K OSTATNÝM VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI KRONOGROUP
(52)
Podľa Nemecka by posúdenie štátnej pomoci z právneho hľadiska malo vychádzať zo skutočností, ktoré boli známe v čase notifikácie 7. augusta 2000.
(53)
Podľa Nemecka to vyplýva z výkladu MSR 1998. Nemecko v tejto súvislosti poukazuje na bod 3.1 MSR 1998, v ktorom sa uvádza, že prípustná maximálna intenzita pomoci sa stanoví na základe stropu pre regionálnu pomoc v čase notifikácie. Podľa bodu 3.6 MSR 1998 je potrebné posúdiť podiel na trhu pred podaním žiadosti o pomoc. V dodatku k MSR 1998 sa v oddiele Následná kontrola uvádza aj možnosť, že Komisia dodatočne preskúma správnosť informácií predložených v rámci notifikácie.
(54)
Nemecko ďalej tvrdí, že v čase notifikácie neboli ešte k dispozícii nijaké čísla týkajúce sa skutočnej spotreby za rok 1999. Na stanovenie priemernej miery ročného rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov, ktoré je potrebné podľa bodu 7.8 MSR 1998, treba však na stanovenie skutočnej spotreby v každom prípade vychádzať zo šiestich, a nie z piatich rokov, ako uvádza spoločnosť KronoGroup. Je to spôsobené tým, že miera rastu za konkrétny rok sa vypočíta porovnaním spotreby za dva po sebe nasledujúce roky.
(55)
Pokiaľ ide o údajný presun pracovných miest, Nemecko potvrdilo zatvorenie závodu v Sassenburgu. Podľa Nemecka bol závod v Sassenburgu najstarším závodom na výrobu drevotrieskových dosiek spoločnosti Glunz, ktorý dosahoval značné straty. Z tohto dôvodu už nebol udržateľný a jeho zatvorenie by bolo nevyhnutné bez ohľadu na novú investíciu v Nettgau. […] zamestnancov, ktorí predtým pracovali v Sassenburgu, bolo zamestnaných v Nettgau ([…] % miestnej pracovnej sily).
(56)
Nemecko vo svojom stanovisku k pripomienkam spoločnosti KronoGroup dodalo, že v rámci MSR 1998 sa v každom prípade vyžaduje len to, aby sa v príslušnej podporovanej oblasti vytvorili nové pracovné miesta, a nie to, aby sa obsadili osobami z podporovanej oblasti. Hlavným cieľom je podpora rozvoja jednotlivých podporovaných oblastí.
(57)
Podľa Nemecka bola zo Sassenburgu do Nettgau presunutá aj časť strojov; tieto stroje však neboli zahrnuté do oprávnených nákladov projektu, takže tento presun nebol relevantný pre podporu. S účtovnou hodnotou približne […] EUR tvorili tieto stroje v každom prípade len veľmi malú časť celkového investičného projektu.
VI. POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI Z PRÁVNEHO HĽADISKA
(58)
Posúdenie vychádza zo skutočností, čísel a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie dňa 7. augusta 2000. Keďže od pôvodnej notifikácie do vydania tohto rozhodnutia uplynul nejaký čas, nie je vylúčené, že sa zmenili okolnosti, rozvinuli sa trhy a fakty týkajúce sa projektu sú iné, ako sa pôvodne plánovalo. Túto skutočnosť však Komisie vo svojom posúdení nemôže zohľadniť. Komisia musí v zásade prijať svoje rozhodnutie pred skutočnou realizáciou investície na základe budúceho schváleného vývoja a štatistík týkajúcich sa trhu. Keď sa však o niekoľko rokov zistí, že sa napríklad trhy vyvinuli iným spôsobom, intenzita pomoci sa následne neupraví. Hoci Komisia vydala svoje rozhodnutie viac ako 10 rokov po pôvodnej notifikácii, musí jej hodnotenie vychádzať z faktov a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie, a nie z informácií, ktoré boli poskytnuté neskôr.
6.1. EXISTENCIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ
(59)
Predmetnú pomoc poskytol členský štát zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri odsek 21 tohto rozhodnutia). Táto pomoc priniesla spoločnostiam Glunz a OSBD výhodu, pretože by inak museli hradiť všetky investície samostatne. Keďže sa príslušné drevené dosky prepravujú cez medzinárodné hranice vo veľkých objemoch, v príslušnom odvetví lesného hospodárstva sa medzi členskými štátmi obchoduje. Finančná výhoda oboch spoločností by tak mohla narušiť hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by mohol ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto zastáva názor, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosti Glunz AG a OSBD v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.
6.2. NOTIFIKAČNÁ POVINNOSŤ
(60)
Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty oznámiť všetky opatrenia pomoci pred ich vykonaním. Plánovaná pomoc sa poskytne v súvislosti s dvomi regionálnymi schémami pomoci, ktoré už Komisia schválila.
(61)
Podľa MSR 1998 je však intenzita pomoci pre veľké investičné projekty vyňatá z pôsobnosti schváleného režimu, ak príslušná pomoc presiahne určitú hranicu.
(62)
Plánovaná pomoc dosahuje celkovú výšku 69 797 988 EUR. Ak sa predpokladá, že sa táto pomoc vzťahuje len na jeden investičný projekt, odsek 21 ii) MSR 1998 stanovuje notifikačnú povinnosť, pretože celková podpora presahuje viac ako 50 miliónov EUR.
(63)
Ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, Nemecko vo svojej notifikácii podrobne vysvetlilo, že táto pomoc bude poskytnutá na jeden investičný projekt.
(64)
Podľa bodu 7.2 druhého pododseku MSR 1998 sa investičný projekt nemôže umelo rozdeľovať na čiastkové zámery s cieľom vyhnúť sa notifikačnej povinnosti. V danom prípade to tak však nie je podstatné. Aj keby sa vychádzalo z dvoch samostatných investičných projektov, investičná pomoc pre závody spoločností Glunz a OSBD by sa musela oznámiť.
(65)
Komisia preto dospela k záveru, že táto pomoc sa podľa MSR 1998 musí notifikovať a posúdiť.
6.3. TRI KRITÉRIÁ HODNOTENIA MSR 1998
(66)
Na stanovenie maximálnej prípustnej intenzity pomoci pre plánovaný projekt musí Komisia podľa MSR 1998 stanoviť maximálnu intenzitu pomoci (strop regionálnej pomoci), ktorú môže podnik v príslušnej podporovanej oblasti získať podľa schválenej schémy regionálnej pomoci platnej v čase notifikácie.
(67)
Vzhľadom na to, že notifikácia prebehla 7. augusta 2000, uplatňuje sa mapa regionálnej pomoci z rokov 2000 - 2006 (16). Nettgau (Sasko-Anhaltsko) sa nachádza v podporovanej oblasti podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ so stropom vyjadreným ako ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci vo výške 35 % v čase notifikácie. Komisia konštatuje, že plánovaná intenzita pomoci vo výške 35 % brutto neprekračuje platný strop regionálnej pomoci.
(68)
Podľa MSR 1998 musí Komisia uplatniť na percentuálnu sadzbu vo výške 35 % tri korekčné koeficienty, s cieľom stanoviť maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre príslušný projekt: koeficient hospodárskej súťaže (T), koeficient pomeru kapitál/zamestnanosť (I) a koeficient regionálneho vplyvu (M).
(69)
Ako už bolo uvedené, spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa malo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami a obomi trhmi s výrobkami.
(70)
Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že pojem „investičný zámer“ v bode 7.2 MSR 1998 je definovaný ako investície podniku do základných prostriedkov, ktoré sú určené na zriadenie alebo rozšírenie prevádzky alebo na začatie činnosti, ktorej výsledkom je úplne nový výrobok alebo zásadná zmena výrobného procesu existujúcej prevádzky.
(71)
Nemecko uviedlo podrobné argumenty týkajúce sa spojenia medzi obomi koncernovými sesterskými spoločnosťami v závodoch, ktoré sa nachádzajú na rovnakom mieste. Výrobné zariadenia oboch závodov sú vzájomne prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. V susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek sa okrem toho používajú nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré vznikajú ako odpad pri spracovaní dosiek OSB. Navyše oba závody riadi jedna centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.
(72)
Vzhľadom na úzke technické, funkčné a správne prepojenie medzi obomi závodmi, ktoré sa nachádzajú na tom istom mieste, predstavujú investície do závodov na výrobu dosiek OSB a drevotrieskových dosiek jediný investičný projekt, t. j. investíciu na zriadenie prevádzky. Následne sa pre tento celkový investičný projekt vypočíta maximálna prípustná intenzita pomoci.
6.3.1. KOEFICIENT HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE (T)
6.3.1.1. Relevantné ustanovenia
(73)
Podľa bodu 3.2 MSR 1998 je schválenie pomoci podnikom v odvetviach s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou spojené s osobitným nebezpečenstvom narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je kompenzované jej znížením v inej oblasti, prispeje k vyhroteniu problému nadbytočnej štrukturálnej kapacity. Komisia konštatuje, že s notifikovaným projektom vznikajú na vnútornom trhu ďalšie kapacity. Na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže tak treba preskúmať, či sa projekt uskutoční v sektore alebo podsektore s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou.
(74)
Ak existujú dostatočné údaje o využívaní kapacity, musí Komisia podľa bodu 3.3 MSR 1998 svoju analýzu na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže obmedziť na možnú prítomnosť štrukturálnych/vysokých nadbytočných kapacít v príslušnom sektore alebo podsektore.
(75)
Podľa bodu 3.4 MSR zisťuje Komisia len v prípade nedostatočných údajov o využívaní kapacity, či sa investícia vykonáva na trhu v poklese. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci T-27/02 Kronofrance/Komisia sa body 3.4 a 3.10 MSR 1998 musia chápať tak, že Komisia musí v prípade, že jej údaje o využívaní kapacity príslušného sektora neumožňujú stanoviť existenciu nadbytočných štrukturálnych kapacít, preskúmať, či daný trh zaznamenáva pokles. Súdny dvor rozsudkom vo veci Nemecko a i./Kronofrance potvrdil rozsudok súdu prvého stupňa.
(76)
Z tohto dôvodu Komisia najprv preskúma, či má k dispozícii dostatočné údaje o využívaní kapacít. Ak to tak nie je alebo ak z týchto údajov vyplýva neexistencia nadbytočných štrukturálnych kapacít, Komisia na základe údajov o skutočnej spotrebe preskúma, či ide o trh v poklese. Podľa bodu 3.6 MSR musí Komisia určiť, či príjemcovia pomoci pred podaním žiadosti o štátnu pomoc disponovali podielom na trhu vo výške 40 %.
(77)
Trhové údaje o využívaní kapacít sa musia stanoviť na najnižšej úrovni klasifikácie NACE. Na to, aby mohla Komisia stanoviť, či ide o trh v poklese a či sa prekročil strop pre podiel na trhu, musí okrem toho vymedziť príslušný trh pre výrobky, resp. výrobky, na ktoré sa tento investičný projekt vzťahuje.
6.3.1.2. Príslušné výrobky
(78)
Tento investičný projekt sa týka výroby dosiek z orientovaných triesok (dosky OSB) a drevotrieskových dosiek.
(79)
Drevotrieskové dosky sa vyrábajú z drvených hoblín z guľatiny a/alebo recyklovaných drevených hoblín, ktoré sa spájajú organickým lepidlom. Používajú sa najmä pri výrobe nábytku a na interiérové povrchové úpravy v domoch.
(80)
Dosky OSB sa vyrábajú z borovicových hoblín spojených do troch vrstiev. Dosky OSB sa používajú najmä pri stavbe montovaných domov, v obalovom priemysle a na obnovu starých budov. Doska OSB bola vyvinutá v 50. rokoch 20. storočia v Severnej Amerike. V 80. a 90. rokoch 20. storočia sa presadila na trhu s drevenými doskami a odvtedy sa často používa ako náhrada za drahšiu preglejku (z mäkkého dreva).
6.3.1.3. Príslušný trh
(81)
Podľa bodu 7.6 MSR 1998 zahŕňa relevantný trh s výrobkami výrobky investičného projektu a výrobky, ktoré môžu spotrebiteľ (z dôvodu špeciálnych vlastností výrobkov, ich ceny a zamýšľaného použitia) alebo výrobca (na základe pružnosti výrobných zariadení) považovať za ich náhradu. Geograficky relevantný trh v zásade zahŕňa EHP, prípadne jeho významnú časť, keď sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlišujú od ostatných oblastí EHP.
(82)
Projekt sa týka výroby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek. Podľa Nemecka sa vo výrobných zariadeniach nemôže vyrábať viac rôznych výrobkov, ale iba variácie tohto istého výrobku s rôznou kvalitou povrchu. Z hľadiska výroby preto možno vylúčiť náhradu z dôvodu pružnosti výrobných zariadení.
(83)
Na strane dopytu sú však drevotrieskové dosky a dosky OSB do istej miery zastupiteľné, najmä pri výstavbe montovaných domov. Táto náhrada sa však týka menej ako 10 % objemu trhu, preto ju treba klasifikovať ako obmedzenú (17), čo vyplýva z rôzneho účelu konečného použitia a značného cenového rozdielu (dosky OSB stoja 285 EUR/m3 a drevotrieskové dosky 117 EUR/m3). Podľa Komisie je preto zastupiteľnosť príliš nízka na to, aby oprávňovala zaradenie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek do rovnakého relevantného trhu s výrobkami.
(84)
Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ zastávala názor, že drevotrieskové dosky tvoria samostatný relevantný trh s výrobkami. Keďže toto stanovisko nebolo spochybnené, Komisia konštatuje, že drevotrieskové dosky sa na účely tohto posúdenia považujú za samostatný relevantný trh s výrobkami.
(85)
Pokiaľ ide o dosky OSB, v rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa konštatuje, že v EHP existuje medzi doskami OSB a (určitými druhmi/kategóriami) preglejky istá zastupiteľnosť.
(86)
Preglejka je viacúčelová polymérová kompozitná drevená doska. V podstate sa skladá z rôzneho počtu tenkých vrstiev dreva spojených syntetickým alebo prírodným lepidlom do útvaru nazývaného dyha. Existujú preglejky z mäkkého a tvrdého dreva. Medzi mäkké drevo, ako jedľa, smrek a borovica, patria (prevažne) stále zelené ihličnany (tento termín sa nevzťahuje na tvrdosť dreva), tvrdé drevo je drevo zo stromov so širokými listami, ktoré prinášajú ovocie alebo orechy a ktoré majú v zime väčšinou vegetačný útlm.
(87)
Komisia v záujme jasného stanovenia miery zastupiteľnosti dosiek OSB a rôznych druhov/kategórií preglejky vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje stanovisko k vymedzeniu trhu s doskami OSB.
(88)
Z pripomienok predložených Nemeckom a spoločnosťou KronoGroup, ktorá je jedným z najdôležitejších konkurentov príjemcu pomoci, vyplýva, že príslušný trh s doskami OSB a preglejkou zahŕňa v konečnom použití obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Len pri tomto konečnom použití dosahuje potenciál náhrady medzi doskami OSB a preglejkou viac ako 50 %. Z dôvodu odlišných vlastností materiálu je potenciál náhrady v prípade dopravných prostriedkov (pomer sila/hmotnosť) a pri výrobe nábytku (optické vlastnosti) pomerne nízky (do 20 %). Tieto argumenty a mieru zastupiteľnosti v závislosti od konečného použitia potvrdil aj Jaakko Pöyry vo svojich štúdiách (18).
(89)
Konečné použitia uvedené v bode 88 sú takmer totožné s použitím preglejky z mäkkého dreva (jediný rozdiel spočíva v tom, že preglejka z mäkkého dreva sa na rozdiel od dosiek OSB používa aj v stavebnom priemysle). Zastupiteľnosť dosiek OSB a preglejky z tvrdého dreva však naproti tomu nie je dostatočne veľká na to, aby bolo možné odôvodniť ich priradenie k rovnakému relevantnému trhu.
(90)
Komisia preto definuje relevantný trh, do ktorého patria dosky OSB, ako trh pre dosky OSB a preglejku v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien, ktoré sa do značnej miery kryje s trhom pre dosky OSB a preglejku z mäkkého dreva.
(91)
Drevené dosky sa síce prepravujú cez hranice vo veľkom množstve, ide však o neskladný a ťažký výrobok. Keďže preprava na veľké vzdialenosti je spravidla príliš nákladná, rozsah prepravy bol obmedzený približne na 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky tak možno opísať ako viaceré okruhy, ktoré sa navzájom prelínajú, s príslušným výrobným závodom ako centrom. Keďže sú jednotlivé výrobné závody rozptýlené a prirodzené oblasti dodávky sa v rôznej miere prekrývajú, účinky sa čiastočne presúvajú z jedného okruhu do druhého, takže možno predpokladať, že EHP tvorí pre oba výrobky geograficky relevantný trh (19).
6.3.1.4. Informácie týkajúce sa využívania kapacít
(92)
Podľa bodu 7.7 MSR 1998 nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je miera využívania kapacity príslušného (pod-)sektora za posledných päť rokov v priemere viac ako dva percentuálne body nižšia ako v celom spracovateľskom priemysle. Závažná nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je rozdiel v porovnaní s priemerom spracovateľského priemyslu viac ako päť percentuálnych bodov.
(93)
Podľa poznámky pod čiarou č. 13 MSR 1998 sa musia trhové údaje o využívaní kapacít stanoviť podľa najnižšej úrovne klasifikácie NACE. Komisia zastáva názor, že výroba dosiek OSB a drevotrieskových dosiek spoločnosťami Glunz a OSBD zodpovedá triede NACE 20.20 (výroba dosiek z dyhy, preglejky, latovky a drevotriesky), pretože na výrobu drevotrieskových dosiek, preglejky a dosiek OSB pripadá 81 % celej výroby drevených dosiek v Európe (20). Komisia preto považuje za primerané uplatniť pri hodnotení využívania kapacít triedu NACE 20.20.
(94)
Nemecko predložilo informácie o priemernej miere vyťaženia v rokoch 1994 - 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHS za triedu NACE 20.20 v súvislosti s výrobou drevených dosiek. Tieto údaje, ktoré boli prevzaté zo štúdie nezávislého znalca (21), spĺňajú požiadavky bodu 7.7 MSR, pretože zodpovedajú sektoru na najnižšej úrovni klasifikácie NACE.
(95)
Ako základ na výpočet ročnej kapacity definoval znalec dennú kapacitu (23 hodín) výrobného zariadenia nad 300 dní v roku. Tento základ na výpočet ročnej kapacity stanovil na základe informácií z daného odvetvia a zo svojej vlastnej databázy (Wood-Based Panel Mill Databank), ktoré obsahovali údaje týkajúce sa kapacít jednotlivých závodov a strojov. Stanovené informácie o kapacite (23 hodín/300 dní) zohľadňujú rozdiely medzi typom/vekom stroja a umiestnením závodov.
(96)
Štúdia dospela k záveru, že ročná miera využitia kapacít v rokoch 1994 až 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHP dosahovala v prípade drevotrieskových dosiek 88,8 %, v prípade dosiek OSB 80,4 %, v prípade drevotrieskových dosiek a dosiek OSB spolu 88,8 % a v prípade drevených dosiek spolu (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využitie priemyslu na výrobu drevených dosiek (NACE 20.20) v EHP sa uvádza v tejto tabuľke:
1994
1995
1996
1997
1998
Celková výroba (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Celková kapacita (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Miera využitia
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisia vzala do úvahy aj druhú štúdiu (22), ktorá bola vypracovaná na jej podnet. V tejto druhej štúdii bolo na základe kapacity 22 hodín denne a 345 dní v roku za obdobie 1995 až 1997 stanovené priemerné vyťaženie v miere 81,8 %. Táto štúdia zreteľne vychádza len z priemernej ročnej kapacity moderných zariadení; navyše chýbajú údaje o ostatných rokoch v období 1994 až 1998.
(99)
Podľa bodu 3.1 MSR 1998 používa Komisia na vyhodnotenie pravdepodobného vplyvu na hospodársku súťaž na príslušnom trhu aj údaje z nezávislých externých zdrojov. Ak takéto údaje nie sú k dispozícii, zohľadní príslušné údaje od členských štátov bez obmedzenia. Komisia považuje štúdiu, ktorú predložilo Nemecko, za dostatočne spoľahlivú. Ďalšia štúdia, ktorá neposkytuje úplné informácie, by navyše viedla k rovnakému výsledku.
(100)
V rokoch 1994 až 1998 dosahovala priemerná ročná miera využívania kapacít pre celý spracovateľský priemysel v Únii 81,72 %.
(101)
Komisia preto dospela k záveru, že tento investičný projekt povedie k zvýšeniu kapacity v sektore, v ktorom neexistuje nadbytočná kapacita. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci Kronofrance/Komisia však Komisia musí - ak ako v tomto prípade dospeje k záveru, že nadbytočná štrukturálna kapacita neexistuje - zohľadniť otázku, či ide o trh v poklese.
6.3.1.5. Údaje o skutočnej spotrebe
(102)
S cieľom určiť, či ide o trh v poklese, porovnáva Komisia podľa bodu 3.4 MSR 1998 vývoj skutočnej spotreby príslušných výrobkov (t. j. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mierou rastu celého spracovateľského priemyslu v EHP.
(103)
Podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relevantný trh s výrobkami pokles, ak bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby daného výrobku za posledných päť rokov značne (minimálne 10 %) pod ročným priemerom celého spracovateľského priemyslu v EHP s výnimkou prípadu, ak by zaznamenal výrazný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu tohto výrobku. Trh zaznamenávajúci absolútny pokles je trh, na ktorom bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov negatívna.
(104)
Priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP predstavovala v rokoch 1993 až 1998 (23) spolu 5,78 %.
(105)
Zo štúdie nezávislého znalca (24), ktorá obsahovala údaje o hodnote skutočnej spotreby drevotrieskových dosiek (v miliardách EUR) vyplývajú za obdobie 1993 - 1998 tieto údaje (v čase notifikácie boli za týchto šesť rokov k dispozícii tieto údaje):
V miliardáchEUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Ročná miera rastu
Drevotries-kové dosky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisia konštatuje, že rozdiel v raste (5,78 % v porovnaní so 4,15 %) predstavuje viac ako 10 %. Je to tak aj v tomto prípade, keď boli namiesto toho predložené údaje do roku 1999 (t. j. za obdobie 1994 až 1999), ako to uviedla spoločnosť KronoGroup.
(107)
Nemecko vo svojich pripomienkach odkazuje na bod 7.8 MSR 1998, podľa ktorého trh (ani vtedy, keď je ročná miera rastu nižšia ako ročný priemer celého spracovateľského priemyslu v EHP) nemožno považovať za trh s relatívnym poklesom, ak sa v prípade výrobku zaznamenal výrazný vzostupný trend relatívnej miery rastu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na analýzu, z ktorej vyplýva, že skutočná spotreba drevotrieskových dosiek v rokoch 1973 až 2003 stúpla o 36 % rýchlejšie v porovnaní s pridanou hodnotou v spracovateľskom priemysle.
(108)
Podľa Komisie nie je táto skutočnosť dostatočným dôkazom pre silný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu dopytu po drevotrieskových doskách. Táto podmienka MSR 1998 sa vzťahuje na situáciu, v ktorej bola priemerná ročná miera rastu relevantného trhu za posledných päť rokov síce nízka, ale za posledné roky zaznamenala jasný nárast, ktorý by sa mohol udržať v najbližších rokoch, t. j. krátkodobo, keď sa uskutoční podporovaná investícia. Zabezpečí sa tým, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou bude nízke.
(109)
Analýza sa však opiera o veľmi dlhodobé údaje neumožňujúce prognózu najbližšej budúcnosti, ktorá má väčší význam pre posúdenie vplyvu. Navyše obsahuje údaje až do roku 2003, ktoré v čase pôvodnej notifikácie v roku 2000 neboli k dispozícii.
(110)
Komisia sa preto domnieva, že trh s drevotrieskovými doskami podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relatívny pokles a koeficient hospodárskej súťaže T je pre tento výrobok potrebné stanoviť na hodnotu 0,75.
(111)
V rokoch 1993 až 1998 predstavovala priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP 5,78 %.
(112)
Nemecko vo svojej notifikácii odkazuje na analýzu nezávislého poradcu (25), ktorá obsahuje tieto údaje týkajúce sa hodnoty skutočnej spotreby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien v EHP v rokoch 1993 až 1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Ročná miera rastu
Dosky OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Kategórie preglejok
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Dosky OSB a kategórie preglejok (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V prípade relevantného trhu, ktorého súčasťou sú kategórie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien, tak rozdiel v raste (5,765 % v porovnaní s 5,78 %) nepredstavuje viac ako 10 %. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 tak v prípade relevantného trhu nejde o trh v poklese, preto sa na trh s doskami OSB uplatňuje koeficient hospodárskej súťaže T vo výške 1.
6.3.1.6. Podiely na relevantnom trhu
(114)
Komisia musí pri stanovení koeficientu hospodárskej súťaže podľa bodu 3.6 MSR 1998 preskúmať aj to, či podiel skupiny, do ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD, dosahuje na relevantnom trhu 40 % alebo viac, takže existuje riziko, že poskytnutie pomoci, ktorá by v bežnom prípade bola v príslušnom regióne maximálne prípustná, by viedlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.
(115)
Nemecko predložilo k podielom na trhu skupiny SONAE, materskej spoločnosti podniku TAFISA, ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD na úrovni EHP (27) v rokoch 1999 (pred investíciou) a 2002 (po investícii) tieto údaje:
Trhy s výrobkami
1999 (pred investíciou)
2002 (po investícii)
Drevotrieskové dosky
[…]
[…]
Dosky OSB a kategórie preglejok (28)
[…]
[…]
(116)
Z uvedených údajov vyplýva, že podiel skupiny SONAE na relevantných trhoch v čase notifikácie nepresiahol hodnotu 40 %. Z tohto dôvodu sa stanovené koeficienty hospodárskej súťaže nemusia znižovať.
6.3.2. KOEFICIENT POMER KAPITÁLU/ZAMESTNANOSTI
(117)
Spoločnosť KronoGroup zastávala vo svojich pripomienkach stanovisko, že pracovné miesta, ktoré boli presunuté dôsledku zatvorenia závodu spoločnosti Glunz na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenbergu, by sa pri určovaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv (oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadniť. Ich zohľadnenie by bolo podľa stanoviska spoločnosti KronoGroup v rozpore so stanoveným cieľom MSR 1998, ktorým je vytvoriť v tejto oblasti pracovné miesta pre miestnych obyvateľov.
(118)
Termín „vytváranie pracovných miest“ v zmysle MSR 1998 je potrebné chápať v súvislosti s podporovanou oblasťou, pretože tento projekt prispeje prostredníctvom vytvorenia pracovných miest v tejto oblasti k regionálnemu rozvoju. Javí sa preto ako oprávnené uznať nové pracovné miesta, ktoré boli vytvorené pre príslušnú oblasť, za „vytvorené pracovné miesta“. Vytváranie pracovných miest v podporovanej oblasti na základe účinkov presahovania je okrem toho pre túto oblasť nepochybne prínosom, ak sa voľné miesta obsadia zamestnancami, ktorí dochádzajú z okolitých oblastí (v tomto prípade ide o nepodporovanú oblasť v rovnakom členskom štáte), čím sa dosiahne hlavný cieľ regionálnej pomoci.
(119)
Komisia preto tieto pracovné miesta zohľadní pri určovaní koeficientov pomer kapitálu/zamestnanosti a regionálny vplyv tohto investičného projektu.
(120)
MSR 1998 obsahuje koeficient pomer kapitál/zamestnanosť, pomocou ktorého sa maximálna intenzita pomoci upraví tak, aby boli zvýhodnené tie projekty, ktoré prostredníctvom vytvorenia relatívne vyššieho počtu nových priamych pracovných miest účinne prispejú k zníženiu nezamestnanosti.
(121)
Rôzne koeficienty pre pomer kapitál/zamestnanosť sú uvedené v bode 3.10. číslo 2 MSR 1998. V tomto prípade sa pomocou celkovej investície vo výške 199 400 000 EUR vytvorí 355 pracovných miest. Vzniká tak pomer 561 700 EUR na pracovné miesto, takže koeficient „I“ pre úpravu maximálne prípustnej intenzity pomoci je 0,8.
6.3.3. KOEFICIENT REGIONÁLNEHO VPLYVU (M)
(122)
Koeficient regionálneho vplyvu zohľadňuje pozitívne vplyvy podporovanej novej investície na hospodárstvo príslušnej podporovanej oblasti. Vytvorenie pracovných miest možno použiť na meranie prínosu projektu na rozvoj danej oblasti. Prostredníctvom investície s vysokým podielom kapitálu možno vytvoriť značný počet nepriamych pracovných miest v príslušnej podporovanej oblasti a v prípadných susedných podporovaných oblastiach. Pod vytváraním pracovných miest je v tejto súvislosti potrebné chápať pracovné miesta, ktoré boli priamo vytvorené na základe tohto projektu, ako aj pracovné miesta, ktoré vytvorili priami dodávatelia a odberatelia na základe tejto oprávnenej investície.
(123)
Nemecko uviedlo v čase notifikácie zo 7. augusta 2000 počet nepriamych pracovných miest, ktoré vznikli na základe investície po dokončení centra na spracovanie dreva, a to celkovo 520, a rozdelilo ich podľa potrieb jednotlivých výrobných oblastí:
Výroba dosiek OSB:
nepriame pracovné miesta
Výroba dosiek OSB:
pomocné sily
Výroba drevotries-kových dosiek:
nepriame pracovné miesta
Výroba drevotries-kových dosiek:
pomocné sily
Spolu
Spracovanie dreva
61
11
70
12
154
Preprava dreva do závodu
42
8
77
14
141
Preprava lepidla do závodu
5
8
13
Preprava paliva do závodu
2
3
5
Preprava melanínového papiera
1
1
Preprava zo závodu k zákazníkovi
50
9
76
14
149
Služby (údržba, oprava zariadení)
17
3
17
3
40
Upratovacie práce treťou stranou
5
5
10
Ubytovanie, spotrebný tovar pre zamestnancov
2
5
7
Spolu
184
31
262
43
520
(124)
Očakávaný počet novovzniknutých pracovných miest sa vypočítal takto:
(125)
Podľa Nemecka je dodávka materiálu do závodov a konečných výrobkov zákazníkom najdôležitejším zdrojom nepriamych pracovných miest s počtom 309, ktoré vznikli v oboch výrobných oblastiach.
(126)
Odhadovaná výroba približne […] m3 výrobkov z dosiek OSB má viesť k odbytu približne […] m3. Na výrobu jedného metra kubického hotového výrobku sa spotrebuje približne […] m3 dreva, čo predstavuje spotrebu dreva približne […] m3 za rok. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na […] t a ročná spotreba palív na […] t.
(127)
Surovinu na výrobky z dosiek OSB tvorí na 100 % drevo, ktoré sa vyrúbe v okruhu asi 100 km v okolí závodu. Denná spotreba dreva v závodoch sa odhaduje na […] m3, ktoré sa prepravuje v nákladných vozidlách s kapacitou […] m3. Na 2 denné jazdy a kapacitu […] m3 je potrebných 39 nákladných vozidiel a 39 vodičov, 8 pomocných síl a 3 mechanici, čo je spolu 50 nepriamo vzniknutých pracovných miest. Komisia sa však domnieva, že zamestnávanie pomocných pracovných síl nezodpovedá definícii pracovných miest podľa bodov 3.7 a 7.5 MSR 1998 (29). Z tohto dôvodu môže uznať len 42 nepriamo vzniknutých pracovných miest na prepravu materiálu do závodov.
(128)
Predpokladaný odbyt […] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval […] m3 výrobkov OSB na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou […] m3. Na 46 jázd denne je potrebných 46 vodičov, 9 pomocných síl a 4 mechanici, čo by zároveň viedlo k nepriamemu vytvoreniu 59 nových pracovných miest. Bez pomocných síl by tak vzniklo 50 nepriamo vytvorených pracovných miest potrebných na prepravu hotových výrobkov zákazníkom.
(129)
Výrobná kapacita závodu na výrobu drevotrieskových dosiek sa odhaduje asi na […] m3 surových drevotrieskových dosiek a […] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Predaj by mal dosiahnuť […] m3 surových drevotrieskových dosiek a […] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Rozdiel medzi predpokladanou kapacitou a odhadom dopytu vyplýva zo skutočnosti, že značná časť drevotrieskových dosiek sa povrchovo upravuje. Celkový dopyt po dreve sa uvádza na […] m3 ročne. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na […] t a ročná spotreba palív na […] t.
(130)
Aj v prípade drevotrieskových dosiek sa drevo do závodu dopravuje z okruhu približne 100 km. Denná spotreba sa odhaduje na […] m3 guľatiny, […] m3 drevených obalov a […] m3 štiepky. Prepravná kapacita sa v prípade guľatiny odhaduje na […] m3 a v prípade drevených obalov a štiepky na […] m3. To predstavuje 72 denných jázd s potrebou 72 vodičov a 14 pomocných síl, ako aj 5 mechanikov, čo by spolu predstavovalo 91 nepriamo vytvorených pracovných miest. Ak sa odpočítajú pomocní pracovníci, vytvorí sa v oblasti dodávky materiálu do závodu na výrobu drevotrieskových dosiek 77 pracovných miest.
(131)
Predpokladaný predaj […] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval […] m3 drevotrieskových dosiek na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou […] m3. Ak od uvedených 71 vodičov, 14 pomocných síl a 5 mechanikov odpočítame pomocné sily, možno na prepravu hotových výrobkov zákazníkom uznať 76 nepriamo vytvorených pracovných miest.
(132)
Nemecko neuviedlo nijaké informácie k 19 nepriamym pracovným miestam, ktoré sa majú vytvoriť v oblasti prepravy lepidla, palív a melamínového papiera do oboch závodov. Komisia však tento počet považuje za reálny.
(133)
Komisia tak vychádza z predpokladu, že v oblasti dopravy bude možné nepriamo vytvoriť celkovo 264 pracovných miest.
(134)
Spracovanie dreva je druhým najdôležitejším zdrojom nepriameho vytvárania pracovných miest v počte 251 dní za rok.
(135)
Na výrobu dosiek OSB je potrebné denné množstvo dreva v počte […] m3, z ktorého sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na mechanické spracovanie […] m3 je potrebných 25 skupín, na každú z nich pripadajú 2 strojníci a 2 pracovníci na spracovanie dreva, ako aj jeden pomocný pracovník na 6 skupín; každá skupina má dennú kapacitu […] m3, na čo je potrebných 54 pracovných miest. Na manuálne spracovanie […] m3 je potrebných 13 lesných robotníkov s dennou kapacitou […] m3 na osobu. Podľa Nemecka vzniká okrem 67 nepriamo vytvorených pracovných miest 13 pracovných miest pre pomocné sily, takže celkový počet pracovných miest dosahuje hodnotu 80. Zo 67 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 61 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.
(136)
Na výrobu drevotrieskových dosiek je potrebné denné množstvo […] m3 dreva, z čoho sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na základe rovnakých výpočtov, ako pre činnosti v oblasti lesného hospodárstva na výrobu dosiek OSB dospelo Nemecko k počtu 41 nepriamo vytvorených pracovných miest vrátane 5 miest pre pomocné sily. Zo 41 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 32 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.
(137)
Pri dennom množstve […] m3 drevených obalov vychádza Nemecko z predpokladu, že v oblasti výrubu dreva, jeho prepravy a rozdelenia podľa veľkosti vznikne nepriamo 36 pracovných miest, 7 pracovných miest vznikne pre pomocné sily a 7 pracovných miest v oblasti nákupu materiálu, logistiky atď. Zo 43 nepriamo vytvorených pracovných miest však len 38 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach.
(138)
Pri činnostiach v oblasti lesného hospodárstva sa tak podľa Komisie nepriamo vytvorí celkovo 131 pracovných miest.
(139)
Nemecko neposkytlo nijaké informácie o vytvorení 51 pracovných miest a o 6 pomocných silách v odvetví služieb ani o ubytovaní a spotrebnom tovare. Keďže niektoré pracovné miesta si oba závody môžu rozdeliť, Komisia považuje za reálny počet len 45 nepriamo vytvorených pracovných miest.
(140)
Celkový počet pracovných miest nepriamo vytvorených v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, dosahuje spolu počet 440. S výnimkou nepriamych pracovných miest, ktoré sú len zabezpečené, by tak celkový počet nepriamo vzniknutých pracovných miest predstavoval počet 407. V porovnaní s 355 priamo vytvorenými pracovnými miestami prevyšuje podiel v oboch prípadoch (440, resp. 407) 100 %, preto je koeficient regionálneho vplyvu (M) stanovený na 1,5.
6.3.4. MAXIMÁLNA PRÍPUSTNÁ INTENZITA POMOCI PRE INVESTIČNÝ PROJEKT
(141)
Maximálna prípustná intenzita pomoci sa podľa bodu 3.10 MSR 1998 vypočíta podľa vzorca R × T × I × M (30).
(142)
Keďže koeficient hospodárskej súťaže T sa pri oboch príslušných výrobkov odlišuje (v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1 a v prípade drevotrieskových dosiek 0,75), je potrebné určiť, ako vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý projekt. MSR 1998 neuvádza v tejto súvislosti nijaké vysvetlenie.
(143)
V podobnom prípade, ktorý takisto spadá do MSR 1998 a ktorý sa týkal dvoch výrobkov s rôznymi koeficientmi hospodárskej súťaže (vec C 15/06 - Pilkington (31)) Komisia konštatuje, že vyváženie oboch koeficientov hospodárskej súťaže na základe ich jednotlivého podielu na investíciách pre oba výrobky by bolo umelé, pretože daný projekt sa skladal z jedného úplne integrovaného závodu. Komisia preto na takéto vyváženie skúmala vzťah medzi vytvorenými kapacitami pre oba výrobky.
(144)
Tento projekt sa týka, ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, dvoch vzájomne prepojených závodov (závodu na výrobu dosiek OSB a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek), ktoré sú prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry a spoločnej správy. Oprávnené náklady možno rozdeliť podľa oboch závodov. V tomto prípade tak na rozdiel od rozhodnutia vo veci Pilkington možno na základe pomeru oprávnených investičných nákladov na oba výrobky vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže.
(145)
Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania ako tretiu možnosť na vyváženie rôznych koeficientov hospodárskej súťaže oboch výrobkov navrhuje, aby sa v tejto súvislosti použil hrubý zisk (32) oboch výrobných zariadení. Podľa Nemecka by sa tým zabezpečilo, že prínos oboch príslušných výrobkov by sa zohľadnil v hospodárskom výsledku.
(146)
V závislosti od konkrétneho postupu bude kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý investičný projekt predstavovať 0,86 (výpočet na základe pomeru kapacít (33)), 0,85 (výpočet na základe pomeru investičných nákladov (34)) alebo 0,92 (výpočet na základe pomeru hrubého zisku (35)).
(147)
Keďže zvyšné dva koeficienty potrebné na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci predstavujú 0,8 (pomer kapitál/zamestnanosť, I) a 1,5 (regionálny vplyv, M), podľa bodu 3.10 MSR 1998 tak podľa vzorca R × T × I × M vyplýva maximálne prípustná intenzita pomoci 36,12 %, 35,70 %, resp. 38,64 %. V dôsledku toho je intenzita pomoci vo výške 35 %, ktorú oznámilo Nemecko, v každom prípade zlučiteľná s MSR 1998.
(148)
Je preto potrebné určiť, na základe akého postupu sa má vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže. Postup, ktorý navrhuje Nemecko (a ktorý vedie k najvýhodnejšiemu výsledku), sa však musí v každom prípade zamietnuť, pretože vychádza z údajov z roku 2004, ktoré v čase notifikácie neboli k dispozícii.
6.3.5. NIJAKÝ PRÍKAZ NA VRÁTENIE POMOCI
(149)
Je potrebné pripomenúť, že Nemecko už príjemcom pomoci poskytlo pomoc v celkovej výške […] EUR (zo schválenej celkovej sumy vo výške 69 797 988 EUR).
(150)
Spoločnosť KronoGroup vo svojich pripomienkach zastávala názor, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999.
(151)
Príkaz na vrátenie pomoci je mimoriadne opatrenie, ktoré môže Komisia prijať len v prípade, že boli splnené špecifické podmienky stanovené v článku 11 nariadenia (ES) č. 659/1999. Spoločnosť KronoGroup neuviedla nijaké presvedčivé argumenty, že tieto podmienky boli splnené; v každom prípade by príkaz na vrátenie pomoci nebol v tomto prípade vhodný.
VII. ZÁVER
(152)
Komisia skonštatovala, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Intenzita pomoci 35 %, ktorú uplatnilo Nemecko, je však zlučiteľná s MSR 1998. V dôsledku toho možno predmetnú pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.
VYDALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Štátna pomoc Nemecka v prospech spoločností Glunz AG a OSB Deutschland GmbH vo výške 69 797 988 EUR je podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ zlučiteľná s vnútorným trhom.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.
V Bruseli 23. marca 2011