РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
ROZHODNUTIE KOMISIE
z 22. marca 2012
o ukončení antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii
(2012/163/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Začatie konania
(1)
Dňa 13. mája 2011 oznámila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“) do Únie.
(2)
V ten istý deň Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie (3) oznámila začatie antisubvenčného konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí s pôvodom v Indii do Únie a začala osobitné prešetrovanie.
(3)
Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu podaného dňa 31. marca 2011 Európskym inštitútom pre priemyselné spojovacie materiály EiFi (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú viac ako 25 % celkovej výroby určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkaz o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorú spôsobil, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania.
1.2. Strany, ktorých sa konanie týka
(4)
Komisia o začatí konania oficiálne informovala žiadateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov, známych dovozcov, dotknutých používateľov, ako aj orgány Indie. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.
(5)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
1.2.1. Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov v Indii
(6)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov v Indii sa v oznámení o začatí konania predpokladá výber vzorky na zistenie dumpingu v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia.
(7)
Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či bude výber vzorky potrebný, a ak áno, aby mohla vzorku vybrať, požiadala vyvážajúcich výrobcov v Indii, aby sa prihlásili do 15 dní od dátumu začatia prešetrovania a poskytli základné informácie o svojom vývoze a domácom predaji, o svojich presných činnostiach vzhľadom na výrobu a predaj príslušného výrobku, ako aj názvy a činnosti všetkých svojich prepojených spoločností zapojených do výroby a predaja príslušného výrobku počas obdobia od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“).
(8)
V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, poskytlo požadované informácie a súhlas so zaradením do vzorky celkom 5 vyvážajúcich výrobcov vrátane jednej skupiny prepojených spoločností v Indii. Spomínané spolupracujúce spoločnosti uviedli, že v priebehu obdobia prešetrovania vyvážali príslušný výrobok do Únie. Z porovnania dovozných údajov Eurostatu s objemami vývozu príslušného výrobku do Únie v období prešetrovania, ktoré oznámilo päť spolupracujúcich spoločností, vyplýva, že spolupráca indických vyvážajúcich výrobcov bola takmer stopercentná. Vzorka bola preto vybratá na základe informácii predložených týmito piatimi vyvážajúcimi výrobcami.
(9)
Vzorka sa vyberala v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia podľa najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu príslušného výrobku do Únie, ktorý mohol byť v stanovenom čase primerane prešetrený. Na základe informácií získaných od vyvážajúcich výrobcov Komisia vybrala vzorku troch vyvážajúcich výrobcov s najväčším objemom vývozu do Únie. Na základe informácií z výberu vzorky predstavovali vybrané spoločnosti alebo skupiny viac ako 99% z celkového objemu vývozu príslušného výrobku do Únie v priebehu OP oznámeného spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami. Dospelo sa preto k záveru, že takáto vzorka by umožnila obmedziť prešetrovanie na primeraný počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí by mohli byť v stanovenom čase prešetrení, a zabezpečiť vysokú úroveň reprezentatívnosti.
1.2.2. Výber vzorky spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v Indii
(10)
S príslušnými stranami a indickými orgánmi sa v súlade s článkom 17 ods. 1 základného nariadenia prekonzultoval výber vzorky. Dvaja vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, trvali na tom, aby boli súčasťou vzorky. Avšak tak, ako je uvedené v odôvodnení 8, sa z hľadiska reprezentatívnosti navrhovanej vzorky dospelo k záveru, že nie je potrebné vzorku meniť ani rozširovať.
1.2.3. Individuálne preskúmanie spoločností nevybratých do vzorky
(11)
Dvaja spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli zaradení do vzorky, požiadali o individuálne preskúmanie, pričom antidumpingový dotazník vyplnili v stanovenej lehote.
(12)
Vychádzajúc z rozhodnutia, že sa súčasné antidumpingové konanie má ukončiť z dôvodov, ktoré sú vysvetlené ďalej, žiadosti o individuálne preskúmanie neboli viac posudzované.
1.2.4. Výber vzorky výrobcov z Únie
(13)
Vzhľadom na pomerne veľký počet výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania rátalo s výberom vzorky na stanovenie ujmy v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(14)
V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že predbežný výber vzorky výrobcov z Únie už zrealizovala. Táto vzorka pozostávala z piatich z 15 výrobcov Únie, ktorí boli známi ešte pred začatím prešetrovania, pričom výber sa uskutočnil na základe objemu ich predaja, veľkosti prevádzky a zemepisnej polohy v Únii. Týchto päť spoločností predstavovalo 37 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP. Zainteresované strany boli vyzvané, aby si dokumentáciu o výbere vzorky preštudovali a vyjadrili sa k opodstatnenosti daného výberu do 15 dní od uverejnenia oznámenia o začatí konania. Žiadna zo zainteresovaných strán nespochybnila navrhovanú vzorku zloženú z piatich spoločností.
(15)
Následne jeden z piatich výrobcov z Únie zaradených do vzorky odstúpil od spolupráce. Zostávajúce štyri spoločnosti zo vzorky predstavovali 31 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP. Preto sa táto vzorka považovala za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
1.2.5. Výber vzorky neprepojených dovozcov
(16)
Vzhľadom na potenciálne veľký počet dovozcov zapojených do konania sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky dovozcov v súlade s článkom 17 základného nariadenia. V lehote stanovenej v oznámení o začatí konania požadované informácie poskytli a so zaradením do vzorky súhlasili dvaja dovozcovia. Vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí sa prihlásili, sa rozhodlo, že výber vzorky sa nevykoná.
1.3. Vyplnené dotazníky a overovania
(17)
Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých sa vie, že sa ich konanie týka, a všetkým ďalším stranám, ktoré sa prihlásili v termíne stanovenom v oznámení o začatí konania. Dotazníky preto dostali všetci vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky, výrobcovia z Únie zaradení do vzorky, spolupracujúci dovozcovia z Únie a všetci používatelia, o ktorých sa vedelo, že sa ich konanie týka.
(18)
Vyplnené dotazníky doručili vyvážajúci výrobcovia zo vzorky a štyria výrobcovia z Únie zo vzorky. Nikto z dovozcov ani používateľov vyplnený dotazník nevrátil.
(19)
Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie poskytnuté zainteresovanými stranami, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie.
(20)
Jedna strana tvrdila, že jeden z vyvážajúcich výrobcov predložil príliš veľa žiadostí o dôverné zaobchádzanie s informáciami a neposkytol dostatočne zmysluplnú verejnú verziu svojho vyplneného dotazníka. Informácie predložené touto spoločnosťou by sa preto nemali brať do úvahy a malo by sa k nej pristupovať ako k nespolupracujúcej strane v prešetrovaní.
(21)
Nedôverná verzia vyplneného dotazníka tohto vyvážajúceho výrobcu pozostávajúca z prvotných odpovedí na dotazník a úplnej verzie poskytnutej na základe písomného upozornenia bola však ešte raz posúdená, pričom sa dospelo k záveru, že obsahuje dostatočné údaje na to, aby sa považovala za zmysluplnú verejnú verziu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.
(22)
Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto strán:
výrobcovia z Únie:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Taliansko;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Taliansko;
-
Ugivis S.A, Belley, Francúzsko;
vyvážajúci výrobcovia v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháraštra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháraštra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarát
1.4. Obdobie prešetrovania
(23)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2010 do 31. marca 2011. Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(24)
Príslušným výrobkom spojovacie materiály z nehrdzavejúcej ocele a ich časti (ďalej len „SMNO“) v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Podobný výrobok
(25)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indii, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný na trhu Únie zástupcami výrobného odvetvia Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia. Preto sa považovali za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
3. DUMPING
3.1. Normálna hodnota
(26)
Na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv zisťovala, či domáci predaj podobného výrobku od indických vyvážajúcich výrobcov zo vzorky nezávislým zákazníkom bol v reprezentatívnych objemoch, t. j. či celkový objem tohto predaja v priebehu OP predstavoval najmenej 5% z ich celkového objemu predaja na vývoz do Únie.
(27)
V prípade jedného vyvážajúceho výrobcu zo vzorky sa zistilo, že nemal reprezentatívny predaj podobného výrobku na domácom trhu. Pre tohto vyvážajúceho výrobcu sa preto normálna hodnota musela vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia.
3.1.1. Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zo vzorky s celkovo reprezentatívnym objemom domáceho predaja
(28)
V prípade vyvážajúcich výrobcov zo vzorky, ktorých domáci predaj bol celkovo reprezentatívny, Komisia následne identifikovala typy výrobku, ktoré vyvážajúci výrobcovia predávali na domácom trhu a boli rovnaké alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Únie.
(29)
Domáci predaj konkrétneho typu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem tohto typu výrobku predaný na domácom trhu nezávislým zákazníkom v priebehu OP predstavoval 5% alebo viac z celkového objemu porovnateľného typu výrobku predaného na vývoz do Únie.
(30)
Komisia následne preskúmala, či domáci predaj spoločností, ktorých sa konanie týka, možno považovať za predaj pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý typ výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(31)
V prípade, ak objem predaja niektorého typu výrobku predávaného za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa alebo vyššiu než vypočítané výrobné náklady predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto typu, a v prípade, ak bola vážená priemerná cena tohto typu výrobku rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady, normálna hodnota sa stanovila na základe skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer z cien všetkých domácich predajov tohto typu výrobku, ktoré sa uskutočnili počas OP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie.
(32)
V prípade, ak objem ziskového predaja určitého typu výrobku predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto typu, alebo keď vážená priemerná cena tohto typu bola nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len daného typu výrobku.
(33)
Pre tie typy výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa normálna hodnota musí vytvoriť na základe článku 2 ods. 3 základného nariadenia. Na tento účel sa predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky a primerané ziskové rozpätie pripočítalo k samotným priemerným výrobným nákladom vývozcu na daný typ výrobku v priebehu OP. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli percento PVA a ziskové rozpätie založené na váženej priemernej hodnote PVA a na ziskovom rozpätí z predaja každého typu výrobku v rámci bežného obchodovania uskutočneného príslušným vyvážajúcim výrobcom.
3.1.2. Spolupracujúci vyvážajúci výrobca zo vzorky s celkovo reprezentatívnym objemom domáceho predaja
(34)
Pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, ktorého domáci predaj nebol reprezentatívny, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia tak, že k samotným výrobným nákladom podniku na podobný výrobok sa pripočítali PVA výdavky a primerané ziskové rozpätie na každý typ výrobku v priebehu OP. V súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia boli percento PVA a ziskové rozpätie založené na váženej priemernej hodnote PVA a na ziskovom rozpätí z predaja každého typu výrobku v rámci bežného obchodovania uskutočneného vyvážajúcim výrobcom
3.2. Vývozná cena
(35)
Vývozné predajné ceny sa stanovili na základe cien skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
3.3. Porovnanie
(36)
Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa uskutočnilo na základe cien zo závodu.
(37)
Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav riadne zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.
(38)
Na základe toho boli v oprávnených a opodstatnených prípadoch zohľadnené prepravné náklady, náklady na námornú dopravu a poistenie, na manipuláciu, nakládku, ako aj sprievodné náklady, náklady na balenie, úverové náklady, zľavy, ktoré neboli uvedené na faktúre a provízie.
3.4. Dumpingové rozpätia
3.4.1. Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zo vzorky
(39)
V prípade spoločností zo vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého typu príslušného výrobku vyvážaného do Únie porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu príslušného výrobku, ako je stanovené v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia.
(40)
Na základe uvedenej metodiky sú dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dumpingové rozpätie
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však potrebné poznamenať, že indický vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, predstavoval 87 % indického vývozu do Únie.
(42)
Na základe svojej analýzy dokumentu Komisie určeného na zverejnenie navrhovateľ vypočítal rozdiel 25 % medzi normálnou hodnotou stanovenou pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky, u ktorých bol preukázaný dumping a spoločnosťou, u ktorej dumping preukázaný nebol. Navrhovateľ argumentoval, že takýto rozdiel na konkurenčnom trhu nemôže existovať a že reálne neodráža situáciu vo výrobnom odvetví spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho navrhovateľ tvrdil, že vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, si obstarával starý materiál z nehrdzavejúcej ocele od prepojených spoločností z Únie a že v dôsledku toho nákupné ceny tejto suroviny nemohli spoľahlivo slúžiť na stanovenie výrobných nákladov.
(43)
Normálna hodnota pre spolupracujúceho vývozcu, u ktorého nebol preukázaný dumping, sa zakladala na výrobných nákladoch na daný typ výrobku, ktoré sú nižšie, než náklady ostatných vyvážajúcich vývozcov zaradených do vzorky. To je spôsobené hlavne tým, že uvedená spoločnosť vyrába samotnú nehrdzavejúcu oceľ zo starého materiálu z nehrdzavejúcej ocele, je teda úplne integrovaná a využíva výhody úspor z rozsahu, zatiaľ čo ostatní vyvážajúci vývozcovia zaradení do vzorky nakupujú valcovaný drôt z nehrdzavejúcej ocele, hlavnú surovinu na výrobu spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele, na voľnom trhu, a to aj od spolupracujúceho vývozcu, u ktorého nebol preukázaný dumping.
(44)
Normálna hodnota pre spolupracujúcich vyvážajúcich vývozcov, u ktorých bol preukázaný dumping, bola stanovená hlavne na základe domácich predajných cien daného typu výrobku. Na domácom trhu Indie existuje hospodárska súťaž len v obmedzenom rozsahu a spolupracujúci vývozca, u ktorého nebol preukázaný dumping, predal počas OP na domácom trhu len nereprezentatívne množstvá.
(45)
Pokiaľ ide o obstaranie starého materiálu z nehrdzavejúcej ocele vyvážajúcim výrobcom, u ktorého nebol preukázaný dumping, z prešetrovania vyplýva, že táto spoločnosť získala uvedený starý materiál od prepojených aj neprepojených dodávateľov, pričom neprepojení dodávatelia predstavovali viac ako 70 % dodaných množstiev. Úrovne nákupnej ceny v prípade prepojených a neprepojených dodávateľov boli porovnateľné, a to aj keď zoberieme do úvahy stupeň opotrebovanosti starého materiálu.
(46)
Preto sa stanovenie normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov potvrdzuje a tvrdenia navrhovateľa boli zamietnuté.
3.4.2. Pre ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(47)
Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zo vzorky, v prípade ktorých bol zistený dumping. Na základe toho bolo vypočítané dumpingové rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky stanovené na úrovni 24,6 % ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(48)
Jeden spolupracujúci indický vyvážajúci výrobca po zverejnení zámeru Komisie ukončiť konanie trval na tom, že jeho žiadosť o individuálne preskúmanie by mala byť akceptovaná, keď tvrdil, že zverejnené dumpingové rozpätie pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov nezaradených do vzorky neodrážalo jeho situáciu.
(49)
Komisia neposúdila žiadosť o individuálne preskúmanie, pretože v prípade ukončenia konania sa stáva stanovenie rozpätia bezpredmetným.
3.4.3. Pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(50)
Pokiaľ ide o všetkých ostatných vývozcov v Indii, Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vykonalo sa porovnanie medzi celkovým vyvážaným množstvom uvedeným vo vyplnených dotazníkoch na výber vzorky, ktoré boli doručené od všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, a celkovým dovozom z Indie, ktorý sa odvodil zo štatistík Eurostatu. Zistený percentuálny podiel spolupráce bol 97 %. Na základe uvedeného sa úroveň spolupráce považovala za vysokú. Dospelo sa preto k záveru, že je vhodné stanoviť dumpingové rozpätie pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov na úrovni zodpovedajúcej priemernému dumpingovému rozpätiu stanovenému pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov zo vzorky. Z dostupných informácií skutočne vyplývalo, že priemerné vývozné ceny nespolupracujúcich indických vývozcov boli v priebehu OP v súlade s tými, ktoré boli zistené u spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho neexistujú žiadne dostupné indície, ktoré by svedčili o rozdieloch v normálnych hodnotách pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.
(51)
Na základe tohto sa úroveň dumpingu pre celú krajinu stanovila vo výške 24,6 % z ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
4.1. Výroba v Únii
(52)
Na stanovenie celkovej výroby v Únii boli použité všetky dostupné informácie o výrobcoch z Únie vrátane informácií poskytnutých v podnete a údajov zhromaždených od výrobcov z Únie pred začiatkom prešetrovania a po jeho ukončení, ako aj z overených dotazníkov, ktoré vyplnili výrobcovia z Únie zaradení do vzorky.
(53)
Na základe toho bola celková výroba v Únii v priebehu OP stanovená vo výške okolo 52 000 ton. Tento údaj zahŕňa výrobu všetkých výrobcov z Únie, ktorí dali o sebe vedieť, ako aj odhadovaný objem výroby výrobcov, ktorí sa počas konania neprihlásili.
(54)
Ako je uvedené v odôvodnení 13, na prešetrovanie výrobcov z Únie sa použil výber vzorky. Z 15 výrobcov z Únie, ktorí poskytli údaje pred začatím konania, boli do vzorky vybraní piati. Následne, ako už bolo uvedené v odôvodnení 15, sa jedna spoločnosť rozhodla nespolupracovať na prešetrovaní. Zostávajúce štyri spolupracujúce spoločnosti zo vzorky predstavovali približne 32 % celkovej odhadovanej výroby Únie v priebehu OP, preto bola táto vzorka považovaná za vzorku reprezentujúcu výrobné odvetvie Únie.
4.2. Výrobné odvetvie Únie
(55)
Všetci známi výrobcovia z Únie uvedení v odôvodnení 52 sa považujú za výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a budú sa odteraz uvádzať ako „výrobné odvetvie Únie“.
5. UJMA
5.1. Úvodné poznámky
(56)
Pri hodnotení relevantných faktorov ujmy boli tiež použité príslušné štatistické údaje Eurostatu spolu s údajmi uvedenými v podnete, ako aj s údajmi, ktoré výrobcovia z Únie poskytli pred a po začatí prešetrovania vrátane overených vyplnených dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(57)
Analýza ujmy v súvislosti s makroekonomickými údajmi ako výrobná kapacita, využitie kapacity, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť a produktivita, sa zakladá na údajoch celého výrobného odvetvia Únie.
(58)
Analýza ujmy v súvislosti s mikroekonomickými údajmi ako ceny transakcií, ziskovosť, peňažný tok, investície a návratnosť investícií, schopnosť zvyšovať kapitál, zásoby a mzdy sa zakladá na údajoch od výrobcov z Únie zaradených do vzorky.
(59)
Štyria výrobcovia z Únie zaradení do vzorky boli zároveň vo vzorke v prípade preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz SMNO s pôvodom z Číny a Taiwanu, ktoré bolo ukončené 7. januára 2012 (4). V spomínanom preskúmaní bola súčasťou vzorky aj jedna spoločnosť, ktorá nebola zaradená do vzorky v súčasnom prešetrovaní. Keďže obdobie posudzované na účely analýzy ujmy sa prekrýva s preskúmaním pred uplynutím platnosti, údaje za roky 2008 a 2009 sú zhodné s výnimkou tej jednej spoločnosti. Zverejnenie čísel za roky 2008 a 2009 by umožnilo odvodiť si čísla týkajúce sa spoločnosti, ktorá v tomto prípade nebola zaradená do vzorky. Mikroukazovatele ako zásoby, mzdy, investície, peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť boli preto indexované.
5.2. Spotreba v Únii
(60)
Spotreba v Únii bola stanovená na základe údajov o objeme predaja výrobného odvetvia Únie v Únii, ktoré boli uvedené v podnete, a porovnania týchto údajov s vyplnenými dotazníkmi, ktoré sa použili na výber vzorky, a s overenými údajmi získanými od výrobcov zo vzorky. Okrem toho bol zohľadnený aj objem dovozu založený na údajoch Eurostatu za posudzované obdobie.
(61)
Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:
Tabuľka 1
2008
2009
2010
OP
spotreba v Únii (v tonách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnete a vyplnené dotazníky.
(62)
Celková spotreba na trhu EÚ sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 9%. Medzi rokmi 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu o 16 %, ktorý bol podľa všetkého spôsobený celosvetovo negatívnym vplyvom hospodárskej krízy na trhu, po ktorej nasledovalo medzi rokmi 2009 a 2010 opätovné oživenie spotreby o 21 % a medzi rokom 2010 a OP o ďalších 7 %.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Dovoz z Indie do Únie sa počas posudzovaného obdobia vyvíjal takto:
Tabuľka 2
2008
2009
2010
OP
objem dovozu z Indie (v tonách)
14 546
18 883
21 914
24 072
index (2008 = 100)
100
130
151
165
podiel na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a dotazníky vyplnené vyvážajúcimi výrobcami.
(64)
Dovoz z Indie v priebehu posudzovaného obdobia výrazne vzrástol o 65 %. Uvedený nárast bol najvýraznejší medzi rokmi 2008 a 2009, keď dovoz prudko vzrástol o 30 % a spotreba klesla o 16 %. Z medziročného hľadiska dovoz z Indie ďalej rástol počas roku 2010 (+ 16 %) a počas OP (+ 10 %).
5.4. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie
Tabuľka 3
2008
2009
2010
OP
priemerná cena v EUR/tona
3 531
2 774
2 994
3 216
index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky.
(65)
Priemerné ceny za dovoz z Indie sa v priebehu posudzovaného obdobia celkovo znížili o 9 %. To vysvetľuje zvýšenie trhového podielu Indie z 12,1 % na 18,3 % za toto obdobie. Najvyšší nárast sa objavil medzi rokmi 2008 a 2009, keď indickí vývozcovia zvýšili svoj podiel na trhu o 6 percentuálnych bodov.
(66)
V snahe stanoviť cenové podhodnotenie v priebehu OP sa porovnávali vážené priemerné predajné ceny každého typu výrobku od výrobcov Únie zo vzorky pre neprepojených zákazníkov na trhu Únie, upravené na úroveň cien zo závodu, so zodpovedajúcimi váženými priemernými cenami dovozu z Indie pre prvého nezávislého zákazníka na trhu Únie, stanovené na základe cien CIF s primeranými úpravami vzhľadom na existujúce clo a náklady po dovoze.
(67)
Cenové porovnanie sa uskutočnilo podľa typu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, v prípade potreby primerane upravených, a po odpočítaní zliav a zrážok. Z výsledku tohto porovnania vyjadrenom ako percentuálny podiel z obratu výrobcov v Únii zo vzorky v priebehu OP vyplynulo cenové podhodnotenie v rozmedzí od 3 % do 13 %. Je potrebné poznamenať, že v tejto súvislosti mal indickí vyvážajúci výrobca, u ktorého nebol preukázaný dumping, najvyššie rozpätie podhodnotenia.
5.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie
(68)
V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov stanovených pre výrobné odvetvie Únie v priebehu analyzovaného obdobia.
5.5.1. Výrobná kapacita, výroba a využitie kapacity
Tabuľka 4
2008
2009
2010
OP
objem výroby (v tonách)
69 514
56 396
62 213
51 800
index (2008 = 100)
100
81
89
75
výrobná kapacita (v tonách)
140 743
127 200
128 796
111 455
index (2008 = 100)
100
90
92
79
využitie kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(69)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že v priebehu posudzovaného obdobia došlo k výraznému zníženiu výroby o 25%. V nadväznosti na pokles dopytu došlo k prudkému zníženiu výroby o 19 % v roku 2009, po ktorom prišlo v roku 2010 obdobie oživenia a zvýšenie zhruba o 10 %. Počas OP sa výroba Únie v porovnaní s predchádzajúcim rokom opätovne znížila o približne 17 % aj napriek tomu, že spotreba v Únii vzrástla o 7 %.
(70)
Výrobná kapacita výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období znížila približne o 21 %. V priebehu posudzovaného obdobia došlo aj k zníženiu využitia kapacity, ktorá naďalej zostávala na 50 %.
5.5.2. Objem predaja a podiel na trhu
Tabuľka 5
2008
2009
2010
OP
objem predaja (v tonách)
56 042
44 627
45 976
48 129
index (2008 = 100)
100
80
82
86
podiel na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(71)
V súvislosti s rastúcou spotrebou (+ 9 %) klesol objem predaja podobného výrobku predávaného prvému nezávislému zákazníkovi v Únii v priebehu posudzovaného obdobia o 14 % Podiel na trhu následne klesol zo 46,5 % v roku 2008 na 36,6 % počas OP. Objem predaja po prudkom poklese v roku 2009 (- 20 %) zaznamenal mierne oživenie v roku 2010 a v OP.
5.5.3. Rast
(72)
Spotreba v Únii vzrástla medzi rokom 2008 a OP o 9 %. Avšak, objem predaja výrobného odvetvia Únie a jeho podiel na trhu v tom istom období klesol, a to o 14 %, resp. 21 %. V tom istom čase významne vzrástol dovoz z Indie, a to o 65 %.
5.5.4. Zamestnanosť
Tabuľka 6
2008
2009
2010
OP
počet zamestnancov
1 007
863
821
761
index (2008 = 100)
100
86
82
76
produktivita (jednotka/zamestnanec)
index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: celé výrobné odvetvie Únie.
(73)
V dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie sa počas posudzovaného obdobia následne znížil počet zamestnancov o 24 %. Medzi rokom 2008 a OP stúpli pracovné náklady na zamestnanca o 6 %.
(74)
Produktivita pracovnej sily výrobného odvetvia Únie, ktorá sa meria ako objem výroby na zamestnanú osobu za rok, sa v posudzovanom období mierne znížila o 1 %. Svoju najnižšiu úroveň dosiahla v roku 2009, pričom pred OP došlo k jej postupnému oživeniu.
5.5.5. Priemerné jednotkové ceny v Únii
Tabuľka 7
2008
2009
2010
OP
jednotková cena v EÚ pre neprepojených zákazníkov(v EUR/tona)
4 336
2 792
3 914
4 244
index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami zo vzorky
(75)
Priemerné predajné ceny sa v priebehu posudzovaného obdobia znížili o 2 %. V roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny o 36 %, a to v súvislosti s hospodárskym poklesom a prudkým znížením dovozných cien z Indie (- 21 %). Počas roku 2010 a OP sa predajné ceny výrobného odvetvia Únie opäť zvýšili.
(76)
Prešetrovaním sa preukázalo, že zníženie predajných cien v roku 2009 bolo prejavom znížených nákladov, ktoré klesli o 18 % v porovnaní s úrovňami v roku 2008. Toto zníženie nákladov bolo spôsobené hlavne znížením cien surovín, osobitne cien niklu, ktoré podliehajú silným výkyvom. Výrobné odvetvie však bolo nútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny v roku 2009.
5.5.6. Ziskovosť, peňažný tok, investície, návratnosť investícií a schopnosť zvyšovať kapitál
Tabuľka 8
2008
2009
2010
OP
ziskovosť predaja EÚ (v % čistého predaja)
index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
peňažný tok
index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
investície (v EUR)
index (2008 = 100)
100
29
59
6
návratnosť investícií
index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(77)
Prešetrovaním sa preukázalo, že aj keď zníženie predajných cien bolo čiastočne prejavom zníženia nákladov, ceny výrobného odvetvia Únie boli vystavené tlaku v dôsledku dovozu SMNO z Indie. Ziskovosť výrobného odvetvia Únie bola negatívna od začiatku príslušného obdobia. Osobitne v roku 2009 bolo výrobné odvetvie Únie nútené znížiť svoje predajné ceny viac než zodpovedalo zníženiu nákladov, vzhľadom na expanziu dovozu z Indie za nízke ceny. To viedlo k významnému zhoršeniu ziskovosti v uvedenom roku. V roku 2010 a počas OP však došlo k zlepšeniu ziskovosti, no stále bola negatívna.
(78)
Peňažný tok, ktorý predstavuje schopnosť výrobného odvetvia samofinancovať svoju činnosť, zaznamenal podobný trend ako ziskovosť. Svoju najnižšiu úroveň dosiahol v roku 2009, po ktorom nastal trend zvyšovania a v priebehu OP dosiahol pozitívne hodnoty.
(79)
Po investovaní do výroby SMNO v roku 2008 došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu investícií o približne 94 %. Návratnosť investícií zaznamenala podobný negatívny vývoj zodpovedajúci negatívnym výsledkom, ktoré výrobné odvetvie Únie dosiahlo v posudzovanom období, a zostala stále negatívna.
(80)
Vývoj ziskovosti, peňažný tok a nízka úroveň investícií svedčia v prospech skutočnosti, že výrobcovia v EÚ zo vzorky sa mohli stretnúť s ťažkosťami pri zvyšovaní kapitálu.
5.5.7. Zásoby
Tabuľka 9
2008
2009
2010
OP
konečné zásoby výrobného odvetvia Únie
index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(81)
Úroveň zásob subjektov výrobného odvetvia Únie zaradených do vzorky sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšila o 3 %. V roku 2009 klesla úroveň konečných zásob o 8 %; následne v roku 2010 a počas OP vzrástla o 8 %, resp. 3 %.
5.5.8. Rozsah skutočného dumpingového rozpätia a zotavenie sa z dumpingu v minulosti
(82)
Treba pripomenúť, že u najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nebol zistený dumping. Z toho vyplýva, že dovoz za dumpingové ceny predstavoval 13 % celkového objemu SMNO vyvezených z Indie do Únie. Vzhľadom na objem, podiel na trhu a dovozu za dumpingové ceny z Indie možno vplyv samotného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Únie za zanedbateľný.
5.6. Záver o ujme
(83)
Prešetrovaním sa ukázalo, že väčšina ukazovateľov ujmy, ako výroba (- 25 %), využitie kapacity (- 6 %), objem predaja (- 14 %), podiel na trhu (- 21 %) a zamestnanosť (- 24 %) sa počas posudzovaného obdobia zhoršila. V súvislosti s rastúcou spotrebou klesol tak objem predaj, ako aj podiel na trhu. Objem predaja zaznamenal v roku 2010 a počas OP v porovnaní s rokom 2009 mierne oživenie; výrobné odvetvie Únie však nebolo schopné získať späť svoj stratený podiel na trhu vzhľadom na to, že sa v posudzovanom období neustále zvyšoval dovoz z Indie za trvalo podhodnotené ceny v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Únie.
(84)
Navyše boli výrazne ovplyvnené ukazovatele ujmy súvisiace s finančnou výkonnosťou výrobného odvetvia Únie, ako napríklad peňažný tok a ziskovosť. To znamená, že schopnosť výrobného odvetvia Únie zvyšovať kapitál bola oslabená.
(85)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
6.1. Úvod
(86)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia sa preskúmalo, či dumpingový dovoz s pôvodom v Indii spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v takej miere, ktorú možno označiť za značnú. Preskúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.
(87)
Treba pripomenúť, že u najväčšieho indického vyvážajúceho výrobcu uvádzaného v odôvodneniach 40 a 41, ktorý v priebehu OP tvoril 87 % indického vývozu do Únie, nebol zistený dumping. Z toho vyplýva, že v priebehu OP tvoril indický vývoz príslušného výrobku do Únie za dumpingové ceny iba 13 %. Takýto dovoz za dumpingové ceny tvoril v priebehu OP trhový podiel vo výške 2 %.
6.2. Vplyv dumpingového dovozu
(88)
Prešetrovaním sa preukázalo, že spotreba v Únii vzrástla v posudzovanom období o 9 %, pričom objem predaja výrobného odvetvia Únie klesol o 14 % a podiel na trhu o 21 %.
(89)
Pokiaľ ide o ceny, zistilo sa, že priemerné dovozné ceny za dumpingový dovoz podhodnocovali priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Napriek tomu boli asi o 12 % vyššie ako ceny indického podniku, v prípade ktorého nebol zistený dumping.
(90)
Na základe týchto skutočností sa predpokladá, že obmedzený objem dovozu z Indie za dumpingové ceny, ktorého ceny boli vyššie ako ceny za dovoz bez dumpingu, mohol zohrávať iba veľmi malú, prípadne žiadnu úlohu pri zhoršení situácie výrobného odvetvia Únie.
6.3. Vplyv ďalších faktorov
6.3.1. Dovoz z Indie bez dumpingu
(91)
Celkový objem dovozu z Indie v posudzovanom období prudko vzrástol o 65 % a spôsobil zvýšenie trhového podielu z 12,1 % na 18,3 %. Avšak, ako už bolo vysvetlené, dovoz bez dumpingu tvoril v priebehu OP 87 % celkového vývozného objemu Indie, čo v OP predstavovalo trhový podiel vo výške 15 % oproti dvojpercentnému trhovému podielu dumpingového dovozu z Indie v rovnakom období.
(92)
Ceny za dovoz z Indie sa v posudzovanom období celkovo znížili o 9 % a boli vždy nižšie ako dovozné ceny iných štátov sveta a predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Ako už bolo vysvetlené v odôvodení 89, netreba zabúdať na zistenie, že priemerné ceny za dovoz bez dumpingu podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie viac ako ceny za dumpingový dovoz.
6.3.2. Dovoz z iných tretích krajín
Tabuľka 10
2008
2009
2010
OP
objem dovozu z iných tretích krajín v tonách
50 010
37 633
54 454
59 255
index (2008 = 100)
100
75
109
118
trhový podiel dovozu z iných tretích krajín
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
index (2008 = 100)
100
90
107
109
priemerná cena za dovoz z iných tretích krajín v EUR za tonu
5 380
5 236
5 094
5 234
index (2008 = 100)
100
97
95
97
objem dovozu z Malajzie (v tonách)
13 712
9 810
9 611
9 966
trhový podiel dovozu z Malajzie
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
priemerná cena za dovoz z Malajzie v EUR za tonu
4 203
2 963
3 324
3 633
objem dovozu z Filipín (v tonách)
7 046
5 406
15 576
18 149
trhový podiel dovozu z Filipín
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
priemerná cena za dovoz z Filipín v EUR za tonu
4 645
3 474
3 714
3 912
objem dovozu z Čínskej ľudovej republiky (v tonách)
2 332
2 452
3 217
3 288
trhový podiel dovozu z Čínskej ľudovej republiky
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
priemerná cena za dovoz z Čínskej ľudovej republiky v EUR za tonu
4 004
4 561
5 272
5 648
objem dovozu z Taiwanu (v tonách)
4 304
3 703
6 451
6 640
trhový podiel dovozu z Taiwanu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
priemerná cena za dovoz z Taiwanu v EUR za tonu
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Na základe údajov Eurostatu objem dovozu SMNO s pôvodom v iných tretích krajinách do Únie vzrástol počas posudzovaného obdobia o 18 %. V tom istom čase došlo počas posudzovaného obdobia k poklesu priemerných dovozných cien o približne 3 % a podiel na trhu vzrástol o približne 9 %.
(94)
Od 19. novembra 2005 sa na dovoz SMNO z Čínskej ľudovej republiky a Taiwanu vzťahujú antidumpingové opatrenia. Napriek týmto opatreniam sa dovoz z týchto dvoch krajín v priebehu posudzovaného obdobia výrazne zvýšil aj napriek tomu, že podiel na trhu bol počas OP naďalej pomerne nízky - 2,5 % v prípade ČĽR a 5,1 % v prípade Taiwanu. V priebehu posudzovaného obdobia výrazne vzrástol najmä dovoz z Filipín, keď sa jeho trhový podiel zvýšil z 5,8 % v roku 2008 na 13,8 % počas OP.
(95)
V prípade Malajzie došlo v priebehu posudzovaného obdobia ku klesajúcej tendencii, hoci trhový podiel dovozu bol počas OP aj naďalej 7,6 %. Objem dovozu z Filipín v posudzovanom období výrazne vzrástol. Napriek tomu z prešetrovania vyplynulo, že priemerná cena za dovoz z Filipín bola ďaleko vyššia, konkrétne o 20 %, ako priemerná cena za dovoz SNMO z Indie.
(96)
Pokiaľ ide o dovozné ceny, celková priemerná cena za dovoz z iných tretích krajín bola v priebehu posudzovaného obdobia relatívne stabilná, pričom bola vždy vyššia ako priemerné predajné ceny výrobného odvetvia Únie a priemerné ceny za dovoz z Indie.
(97)
Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že dovoz z iných tretích krajín neprispel k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
6.3.3. Hospodárska kríza
(98)
Hospodárska kríza čiastočne vysvetľuje pokles spotreby v Únii v roku 2009. Treba si však uvedomiť, že napriek poklesu spotreby o 16 % v roku 2009 objem dovozu z Indie vzrástol o 30 %.
(99)
V roku 2010 a počas OP došlo spolu so všeobecným hospodárskym oživením aj k nárastu spotreby v Únii. Objem predaja výrobného odvetvia Únie však rástol iba mierne - o 3 % v roku 2010 a o 4,7 % počas OP. Naproti tomu sa dovoz z Indie ročne zvýšil o 16 % v roku 2010 a o 10 % počas OP.
(100)
Za normálnych hospodárskych podmienok a v prípade absencie silného cenového tlaku a zvýšenia dovozu z Indie, by výrobné odvetvie Únie mohlo mať určité problémy pri vyrovnávaní sa s poklesom spotreby a zvýšením pevných nákladov na jednotku z dôvodu nižšieho využitia kapacity. Avšak dovoz z Indie za nízke ceny, ktorý bol vo väčšine prípadov potvrdený ako dovoz bez dumpingu, zhoršoval následky hospodárskeho poklesu, takže ani počas všeobecného oživenia hospodárstva nedošlo k ozdraveniu výrobného odvetvia Únie, ktoré tak nebolo schopné opätovne získať stratený podiel na trhu spôsobený dovozom z Indie.
(101)
Preto aj napriek tomu, že hospodárska kríza v rokoch 2008 a 2009 prispela k slabým výsledkom výrobného odvetvia Únie, nemožno tvrdiť, že závažným spôsobom ovplyvnila stav ujmy výrobného odvetvia Únie.
6.3.4. Vývozná výkonnosť subjektov výrobného odvetvia zo vzorky
Tabuľka 12
2008
2009
2010
OP
vývozný predaj v tonách
967
689
933
884
index (2008 = 100)
100
71
97
91
jednotková predajná cena v eurách
4 770
3 060
4 020
4 313
index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: dotazníky vyplnené výrobcami z EÚ zaradenými do vzorky
(102)
Počas posudzovaného obdobia klesol objem vývozného predaja subjektov výrobného odvetvia Únie zo vzorky o 9 %, pričom priemerné vývozné ceny klesli o 10 %. Hoci nemožno vylúčiť, že negatívny trend vo vývoznej výkonnosti možno mohol mať na výrobné odvetvie Únie ďalší negatívny vplyv, usudzuje sa, že, vzhľadom na nízky objem vývozu vo vzťahu k predaju na trhu Únie, tento vplyv nebol z hľadiska zistenej ujmy značný.
6.4. Záver o príčinnej súvislosti
(103)
Uvedená analýza preukázala, že počas posudzovaného obdobia došlo k výraznému zvýšeniu objemu dovozu za nízke ceny pochádzajúcemu z Indie, ako aj jeho trhového podielu. Zároveň sa zistilo, že tento dovoz sústavne podhodnocoval ceny, ktoré na trhu Únie stanovilo výrobné odvetvie Únie.
(104)
Avšak vzhľadom na zistenie, že najväčší indický vyvážajúci výrobca, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % indického vývozu do Únie, nevyvážal SMNO do Únie za dumpingové ceny, sa usúdilo, že príčinnú väzbu medzi dumpingovým dovozom, ktorý tvoril iba 13 % celkového množstva vyvezeného z Indie, a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, nie je možné dostatočne preukázať. Prirodzene nemožno spochybniť, že by dumpingový vývoz z Indie vzhľadom na jeho obmedzený objem a veľmi malý podiel na trhu (2 %), ako aj na skutočnosť, že ceny za takýto vývoz boli v priemere o 12 % vyššie ako ceny za dovoz bez dumpingu, mohol spôsobiť ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(105)
Z analýzy ďalších známych faktorov, ktoré by mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, vrátane dovozu bez dumpingu, dovozu z iných tretích krajín, hospodárskej krízy a vývoznej výkonnosti subjektov výrobného odvetvia Únie zo vzorky, vyplýva, že ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, je podľa všetkého výsledkom vplyvu dovozu z Indie bez dumpingu, ktorý v priebehu OP predstavoval 87 % celkového dovozu z Indie do Únie a ktorý prebiehal za podstatne nižšie ceny, ako boli ceny dumpingového dovozu.
7. UKONČENIE ANTIDUMPINGOVÉHO KONANIA
(106)
Keďže neexistuje významná príčinná väzba medzi dumpingovým dovozom a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, usúdilo sa, že antidumpingové opatrenia nie sú viac potrebné, a preto by sa súčasné antidumpingové konanie malo ukončiť v súlade s článkom 9 ods. 2 základného nariadenia.
(107)
Navrhovateľ a všetky ostatné zainteresované strany boli náležite informované a dostali možnosť predložiť pripomienky. Doručené pripomienky nezmenili nič na úsudku, že by sa súčasné antidumpingové konanie malo ukončiť.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých spojovacích materiálov z nehrdzavejúcej ocele a ich častí, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, s pôvodom v Indii, sa týmto ukončuje.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli 22. marca 2012