РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 699/2012
z 30. júla 2012,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1. Začatie konania
(1)
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 1. novembra 2011 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Rusku a Turecku (ďalej len „príslušné krajiny“).
(2)
Konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý podal 20. septembra 2011 výbor na obranu odvetvia oceľového príslušenstva na zváranie na tupo Európskej únie (Defence committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, ďalej len „navrhovatelia“) v mene výrobcov, na ktorých pripadá podstatná časť, v tomto prípade viac ako 40 %, celkovej výroby určitého príslušenstva zo železa alebo z ocele v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z neho vyplývajúcej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na odôvodnenie začatia konania.
2. Strany, ktorých sa konanie týka
(3)
Komisia oficiálne informovala navrhovateľov, iných známych výrobcov z Únie, známych vyvážajúcich výrobcov a zástupcov príslušných krajín, známych dovozcov a používateľov o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.
(4)
Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.
a) Výber vzorky výrobcov z Únie
(5)
Vzhľadom na zjavne veľký počet výrobcov z Únie sa v oznámení o začatí konania na účely stanovenia ujmy počítalo s výberom vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia.
(6)
Komisia v oznámení o začatí konania uviedla, že dočasne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Túto vzorku tvorili tri spoločnosti z 22 výrobcov z Únie, o ktorých bolo pred začatím prešetrovania známe, že vyrábajú podobný výrobok.
(7)
Vzorka sa vybrala na základe objemu predaja a výroby, ktorý možno v dostupnom čase primerane prešetriť. Výrobcovia z Únie vybraní do vzorky sú usadení v štyroch členských štátoch, pripadá na nich 48 % celkového úniového predaja všetkých výrobcov z Únie a predstavujú 64 % výrobcov, ktorí sa prihlásili. Žiadna zainteresovaná strana nevzniesla proti navrhovanej vzorke námietku.
b) Výber vzorky neprepojených dovozcov
(8)
Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade ju vybrať, boli všetci dovozcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí konania základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011.
(9)
Na otázky týkajúce sa výberu vzorky odpovedalo v stanovenej lehote z 38 neprepojených dovozcov, s ktorými Komisia nadviazala kontakt, iba päť spoločností. Ukázalo sa, že jedna spoločnosť je skôr používateľom ako dovozcom. Usúdilo sa preto, že výber vzorky nebol potrebný a dotazníky sa zaslali všetkým štyrom dovozcom, ktorí sa prihlásili. Dotazník nakoniec vyplnili iba dvaja dovozcovia, ktorí pri prešetrovaní v plnej miere spolupracovali.
c) Výber vzorky vyvážajúcich výrobcov
(10)
Vzhľadom na zjavne veľký počet vyvážajúcich výrobcov sa v oznámení o začatí konania na účely stanovenia dumpingu predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Aby mohla Komisia rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v kladnom prípade ju vybrať, boli všetci vyvážajúci výrobcovia vyzvaní, aby sa Komisii prihlásili a poskytli v súlade s oznámením o začatí konania základné informácie o svojich činnostiach súvisiacich s výrobkom, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011. Konzultovalo sa aj s orgánmi príslušných krajín.
(11)
Pokiaľ ide o Rusko, pri prešetrovaní nespolupracovali žiadni vyvážajúci výrobcovia. Z tureckých vyvážajúcich výrobcov sa prihlásili tri spoločnosti a Komisia preto rozhodla, že výber vzorky v prípade Turecka nie je potrebný. Na tieto tri spolupracujúce turecké spoločnosti pripadá väčšina tureckého vývozu do Únie počas obdobia prešetrovania.
d) Vyplnené dotazníky a overovania
(12)
S cieľom vykonať príslušnú analýzu zaslala Komisia dotazníky všetkým trom tureckým spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ako aj výrobcom z Únie vybraným do vzorky a spolupracujúcim neprepojeným dovozcom a používateľom.
(13)
Vyplnené dotazníky boli doručené od všetkých troch tureckých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, všetkých výrobcov z Únie vybraných do vzorky, dvoch neprepojených dovozcov z Únie a štyroch používateľov.
(14)
Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:
Vyvážajúci výrobcovia v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobcovia z Únie
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakúsko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Taliansko.
3. Obdobie prešetrovania
(15)
Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. októbra 2010 do 30. septembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roka 2008 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
4. Platné opatrenia týkajúce sa iných tretích krajín
(16)
Platné antidumpingové opatrenia sa týkajú určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Malajzii, Čínskej ľudovej republike, Kórejskej republike a Thajsku a vzhľadom na praktiky obchádzania aj určitého príslušenstva na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike zasielaného z Indonézie, zo Srí Lanky, z Filipín a Taiwanu (s určitými výnimkami) (3). Na krajiny vymenované v predchádzajúcej vete sa bude ďalej uvádzať odkaz ako na „krajiny, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia“.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1. Príslušný výrobok
(17)
Príslušným výrobkom je príslušenstvo na rúry a rúrky (iné ako liate príslušenstvo, príruby a príslušenstvo so závitom) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm používané na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradené pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (ďalej len „príslušný výrobok“).
(18)
Vo výrobnom procese sa na výrobu kolien, redukcií a kusov T používajú bezšvové alebo zvárané oceľové rúrky, kým na výrobu viečok sa ako surovina zvyčajne používajú oceľové plechy. Kolená a redukcie sa vyrábajú strihaním a tvarovaním, ohýbaním alebo redukovaním. Kusy T sa vyrábajú použitím vodného tlaku a viečka sa tvarujú z plechov alebo platní. Ešte pred zabalením za tým obvykle nasleduje zrážanie hrán a brokovanie. V určitých prípadoch sa výrobok aj galvanizuje. Všetky druhy výrobkov majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(19)
Príslušenstvo na rúry a rúrky sa používa v petrochemickom priemysle, stavebníctve, pri výrobe energie, v lodiarstve a pri priemyselných inštaláciách. Používa sa na spojenie rúr alebo rúrok pri všetkých uvedených účeloch použitia.
2. Podobný výrobok
(20)
Zistilo sa, že príslušný výrobok a určité príslušenstvo na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele predávané na domácom trhu v príslušných krajinách, ako aj určité príslušenstvo na rúry a rúrky zo železa alebo z ocele predávané v Únii výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a rovnaké základné použitia. Z tohto dôvodu sa dočasne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Ako sa uvádza v odôvodnení 11, pri tomto prešetrovaní nespolupracoval žiadny ruský vyvážajúci výrobca. Dumping týkajúci sa Ruska sa preto vypočítal v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe dostupných skutočností, ako je vysvetlené ďalej.
1.1. Normálna hodnota
(22)
Keďže žiadny ruský vyvážajúci výrobca nespolupracoval, normálna hodnota sa pre Rusko vypočítala na základe dostupných skutočností.
(23)
Malo by sa pripomenúť, že podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu v súvislosti s ruským dovozom príslušného výrobku. Keďže chýbali podrobnejšie informácie, pri výpočte, z ktorého vyplývajú uvedené dôkazy, sa vychádzalo z vytvorenej normálnej hodnoty pre Rusko. Na účely stanovenia presnejšej normálnej hodnoty však Komisia dočasne rozhodla, že normálna hodnota pre Rusko sa vytvorí na základe informácií získaných počas prešetrovania od tých tureckých vyvážajúcich výrobcov, ktorí ako vstupy pri výrobe príslušného výrobku používajú ruské bezšvové oceľové rúry a rúrky. Náklady na suroviny skutočne predstavujú prevažnú väčšinu celkových výrobných nákladov na príslušný výrobok, a preto sa táto metóda považovala za najprimeranejšiu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre Rusko na základe dostupných skutočností.
(24)
Normálna hodnota pre Rusko sa teda vypočítala stanovením váženej priemernej normálnej hodnoty týkajúcej sa tých spolupracujúcich tureckých vyvážajúcich výrobcov, ktorí časť svojich surovín kupujú z Ruska.
(25)
Je dôležité poznamenať, že výsledná normálna hodnota sa stanovila pre druh výrobku (kolená), ktorý predstavuje najväčší objem dovozu, a nie pre všetky druhy príslušného výrobku, aby sa umožnilo reprezentatívne porovnanie s vývoznou cenou (pozri v ďalších odôvodneniach).
1.2. Vývozná cena
(26)
Keďže chýbali podrobnejšie informácie o cene, vývozná cena týkajúca sa dovozu príslušného výrobku s pôvodom v Rusku sa stanovila na základe údajov od Eurostatu o dovoze. Vzhľadom na širokú škálu sortimentu uvedeného vo vyhlásení pod určitými číselnými znakmi KN sa vývozná cena stanovila tak, že použitie údajov od Eurostatu sa obmedzilo na druh výrobku (kolená), ktorý predstavuje najväčší objem dovozu a ktorý sa považuje za reprezentatívny z hľadiska všetkých príslušných výrobkov. Vývozná cena teda vychádzala z číselného znaku KN 7307 93 11.
(27)
Vzhľadom na chybné vyhlásenia pri určitých dovozných transakciách z Ruska do Bulharska, Estónska a Litvy, s najväčšou pravdepodobnosťou pre nesprávne zatriedenie výrobkov, sa uvedené číselné údaje od Eurostatu o dovoze museli upraviť. Tieto transakcie sa určili pomocou dovozných štatistík, ktoré sú v databáze k dispozícii podľa článku 14 ods. 6 základného nariadenia, a odstránili sa z výpočtu vývoznej ceny, aby sa zabránilo použitiu skreslenej vývoznej ceny pri výpočte dumpingu.
1.3. Porovnanie
(28)
Dumpingové rozpätie sa stanovilo porovnaním vývoznej ceny zo závodu vychádzajúcej z údajov od Eurostatu s normálnou hodnotou pre Rusko stanovenou už uvedeným spôsobom.
(29)
Na stanovenie vývoznej ceny zo závodu sa vývozná cena CIF vychádzajúca z údajov od Eurostatu (a opravená s cieľom odstrániť skreslenia uvedené v predchádzajúcom texte) upravila o náklady na dopravu. Na tento účel sa použili náklady na dopravu vypočítané v podnete, keďže sa považovali za primeraný odhad.
1.4. Dumpingové rozpätie
(30)
Dumpingové rozpätie pre celú krajinu bolo vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
(31)
Na základe uvedených skutočností je dočasné dumpingové rozpätie pre celú krajinu, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
Všetky spoločnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1. Normálna hodnota
(32)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv pri každom z troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovila, či bol jeho celkový predaj podobného výrobku na domácom trhu reprezentatívny, t. j. či celkový objem takéhoto predaja predstavoval najmenej 5 % jeho celkového objemu predaja príslušného výrobku na vývoz do Únie. Pri prešetrovaní sa stanovilo, že predaj podobného výrobku na domácom trhu bol reprezentatívny pri všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcoch.
(33)
Komisia potom určila tie druhy výrobku predávané na domácom trhu spoločnosťami s celkovým reprezentatívnym domácim predajom, ktoré boli rovnaké ako druhy predávané na vývoz do Únie alebo sa im veľmi podobali.
(34)
Pri každom druhu podobného výrobku predávaného vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu, pri ktorom sa zistilo, že je porovnateľný s druhom príslušného výrobku predávaným na vývoz do Únie, sa stanovilo, či bol predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Predaj konkrétneho druhu výrobku na domácom trhu sa považoval za dostatočne reprezentatívny vtedy, keď objem uvedeného druhu výrobku predaného nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas OP predstavoval približne 5 % celkového objemu porovnateľného druhu výrobku predaného na vývoz do Únie. Pri prešetrovaní sa zistilo, že v prípade každej z týchto troch spoločností bol pri väčšine druhov výrobkov predaj na domácom trhu reprezentatívny.
(35)
Komisia potom preskúmala, či by sa každý druh príslušného výrobku predávaného v reprezentatívnom množstve na domácom trhu mohol považovať za výrobok predávaný pri bežnom obchodovaní v zmysle článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pri každom druhu výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.
(36)
Ak objem predaja daného druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu rovnú vypočítaným výrobným nákladom alebo vyššiu predstavoval viac než 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu a ak vážená priemerná predajná cena bola rovná jednotkovým nákladom alebo vyššia, normálna hodnota podľa druhu výrobku sa vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien tohto druhu výrobku na domácom trhu.
(37)
Ak objem ziskového predaja daného druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku alebo menej, alebo ak bola vážená priemerná cena uvedeného druhu nižšia než jednotkové náklady, pri normálnej hodnote sa vychádzalo zo skutočnej domácej ceny vypočítanej ako vážená priemerná cena iba ziskového predaja tohto druhu na domácom trhu.
(38)
Pri prešetrovaní sa zistilo, že ziskový predaj určitých porovnateľných druhov výrobku predstavuje viac než 80 % celkového predaja na domácom trhu, a preto sa v prípade tohto predaja pri výpočte priemernej ceny pre normálnu hodnotu použil celý predaj na domácom trhu. V prípade iných druhov výrobku takisto považovaných za predané pri bežnom obchodovaní sa použil iba ziskový predaj.
(39)
Ak boli všetky druhy výrobku predané so stratou, usúdilo sa, že predaj sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní. V prípade druhov výrobku, ktorých predaj sa neuskutočnil pri bežnom obchodovaní, ako aj v prípade druhov výrobku, ktoré na domácom trhu neboli predané v reprezentatívnych množstvách, sa musela vytvoriť normálna hodnota. Všetky tri prešetrované spoločnosti predávali takéto druhy výrobku na vývoz do Únie, i keď v obmedzených množstvách.
(40)
Na vytvorenie normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6 základného nariadenia sa vzniknuté predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) náklady a vážený priemerný zisk dosiahnutý príslušnými spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami pri domácom predaji podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítal k ich vlastným priemerným výrobným nákladom počas obdobia prešetrovania. V prípade druhov výrobku predaných v nereprezentatívnych množstvách na domácom trhu sa na vytvorenie normálnej hodnoty použil vážený priemerný zisk spolu s PVA nákladmi pri bežnom obchodovaní, ktoré sa týkajú tohto nereprezentatívneho predaja.
2.2. Vývozná cena
(41)
Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok vyviezol nezávislým zákazníkom v Únii, a preto sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, t. j. na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.
(42)
Jedna z troch spolupracujúcich tureckých spoločností vykázala veľmi obmedzený predaj na vývoz do Únie počas obdobia prešetrovania. Príslušná spoločnosť tvrdila, že do Únie by rada vyviezla viac, ale nebola schopná dovozcom ponúknuť dostatočne nízke ceny, a tak požadovala, aby sa táto skutočnosť v príslušnej analýze zohľadnila.
(43)
Výpočet dumpingu v prípade tejto spoločnosti však v tejto súvislosti musel vychádzať z jej obmedzeného predaja. Aj keď bol predaj do Únie uskutočnený touto spoločnosťou obmedzený, nemožno ho ignorovať a môže byť jediným základom na výpočet individuálneho dumpingového rozpätia pre túto spoločnosť. Neschopnosť spoločnosti predať viac spôsobená jej údajne vysokými cenami sa v žiadnom prípade nemôže vnímať ako faktor, ktorý vplýva na výpočet dumpingu pre túto spoločnosť.
2.3. Porovnanie
(44)
Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vhodné úpravy sa povolili vo všetkých prípadoch, pri ktorých sa zistilo, že sú primerané, presné a podložené overenými dôkazmi. Úprava sa povolila najmä v prípade nákladov na dopravu a poistenie vrátane nákladov na dopravu vo vyvážajúcej krajine, zliav, provízií, nákladov na úver a bankových poplatkov.
2.4. Dumpingové rozpätia
(45)
Dočasné dumpingové rozpätia boli vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené.
a) Dumpingové rozpätie pre prešetrované spoločnosti
(46)
Podľa článku 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa individuálne dumpingové rozpätie pre jedného z troch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou cenou fakturovanou spoločnosťou pri vývoze príslušného výrobku do Únie.
(47)
Pokiaľ ide o ostatných dvoch tureckých spolupracujúcich výrobcov, z výpočtu ich dumpingu vyplýva, že spoločnosti praktizovali cielený dumping, pokiaľ ide o dané obdobie, ako aj vo vzťahu k daným zákazníkom a regiónom. V skutočnosti existoval jednoznačný model ich vývozných cien, ktorý sa v značnej miere líšil v závislosti od rôznych kupujúcich, regiónov aj období. Výpočet dumpingu vychádzajúci z porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženými priemernými vývoznými cenami okrem toho neodrážal v plnej miere dumping praktizovaný príslušnými dvoma výrobcami.
(48)
Normálna hodnota stanovená na základe váženého priemeru sa preto v ich prípade v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia porovnala s cenami všetkých individuálnych vývozných transakcií smerom do Únie, aby sa vyjadril plný rozsah dumpingu praktizovaného dvoma príslušnými spoločnosťami.
b) Dumpingové rozpätie pre nespolupracujúce spoločnosti
(49)
Pre všetkých nespolupracujúcich tureckých vyvážajúcich výrobcov sa stanovilo zvyškové dumpingové rozpätie. Keďže úroveň spolupráce sa považovala za pomerne nízku (objem vývozu troch spolupracujúcich tureckých spoločností predstavoval menej než 80 % celkového tureckého vývozu do Únie počas OP), zvyškové dumpingové rozpätie sa vypočítalo pomocou primeranej metódy, čím sa dospelo k rozpätiu, ktoré je väčšie než najväčšie z individuálnych rozpätí troch spolupracujúcich spoločností. Toto rozpätie sa stanovilo na základe predaja reprezentatívnych druhov výrobku uskutočneného spolupracujúcim tureckým výrobcom s najväčším dumpingovým rozpätím z týchto troch spolupracujúcich spoločností.
(50)
Na základe uvedených skutočností sú dočasné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:
Spoločnosť
Dočasné dumpingové rozpätie
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
D. UJMA
1. Výroba v Únii a výrobné odvetvie Únie
(51)
Počas OP vyrábalo podobný výrobok 22 výrobcov v Únii. V zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia predstavuje všetkých 22 existujúcich výrobcov z Únie výrobné odvetvie Únie, a preto sa bude na nich ďalej uvádzať odkaz ako na „výrobné odvetvie Únie“.
(52)
Ako sa uvádza v odôvodnení 7, na troch výrobcov z Únie vybraných do vzorky pripadá približne 50 % celkového predaja podobného výrobku v Únii.
2. Spotreba v Únii
(53)
Pri stanovení spotreby Únie sa vychádzalo z objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie na základe informácií získaných z vyplnených dotazníkov spoločností, ktoré boli vybrané do vzorky, z odhadov týkajúcich sa ostatných výrobcov z Únie, ktoré boli uvedené v podnete, a z údajov od Eurostatu o objeme dovozu.
(54)
Spotreba v Únii zaznamenala medzi rokom 2008 a OP výrazný pokles o 40 %. V roku 2009 sa znížila o 44 %, v roku 2010 zostala na rovnakej úrovni a v OP sa mierne zvýšila o 4 percentuálne body.
Tabuľka 1
Spotreba v Únii
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z príslušných krajín
3.1. Súhrnné vyhodnotenie vplyvu príslušného dovozu
(55)
Komisia preskúmala, či by sa dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku mal vyhodnotiť súhrnne v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia.
(56)
Pri oboch príslušných krajinách sa prešetrovaním ukázalo, že dumpingové rozpätia prekračovali prah de minimis podľa článku 9 ods. 3 základného nariadenia a objem dumpingového dovozu z týchto dvoch krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia.
(57)
Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže medzi dovozom z Ruska a Turecka a podobným výrobkom, z prešetrovania vyplynulo, že výrobcovia z týchto krajín používajú rovnaké predajné kanály a uskutočňujú predaj podobným kategóriám zákazníkov. Z prešetrovania okrem toho vyplynulo, že dovoz z obidvoch týchto krajín vykazoval rastúci trend z hľadiska podielov na trhu v posudzovanom období.
(58)
Dvaja tureckí spolupracujúci vývozcovia tvrdili, že súhrn dovozu z Ruska a Turecka nie je v tomto prípade vhodný, pretože dovoz z týchto krajín vykazuje z hľadiska objemu a cien odlišné trendy.
(59)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že prešetrovaním sa zistilo zvyšovanie dovozu z Ruska, aj keď dovoz z Turecka je z hľadiska objemu pomerne konštantný. Vzhľadom na pokles dopytu v posudzovanom období sa však podiely dovozu z oboch krajín na trhu zvyšujú. Okrem toho sa nezdá, že by ich stanovovanie cien bolo výrazne odlišné, prinajmenšom v období medzi rokom 2009 a OP (vysokú priemernú cenu ruského dovozu v roku 2008 pravdepodobne spôsobilo nesprávne vykazovanie), pričom priemerné ruské ceny sú o niečo nižšie ako priemerné turecké ceny, ale majú k nim veľmi blízko.
(60)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne usúdilo, že všetky kritériá stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené a dovoz z Ruska a Turecka by sa mal preskúmať súhrnne.
3.2. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín na trh Únie sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 46 %. V konkrétnejšom vyjadrení došlo v roku 2009 k zníženiu dovozu o 31 %, po ktorom v roku 2010 nasledovalo jeho prudké zvýšenie o 89 percentuálnych bodov a v OP mierne zníženie o približne 12 percentuálnych bodov. Objem dumpingového dovozu v OP predstavoval 2 935 ton.
Tabuľka 2
Dumpingový dovoz z príslušných krajín
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podiel na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3. Podiel dumpingového dovozu na trhu
(62)
Zodpovedajúci podiel dumpingového dovozu z príslušných krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia viac ako zdvojnásobil, keďže došlo k jeho zvýšeniu z 2 % na 5 %.
3.4. Ceny
a) Vývoj cien
(63)
Tabuľka uvedená ďalej obsahuje priemernú cenu dumpingového dovozu z príslušných krajín na hranici Únie, clo nezaplatené, podľa údajov od Eurostatu. Počas posudzovaného obdobia zostala priemerná cena dovozu z príslušných krajín vo všeobecnosti konštantná na úrovni 1 961 EUR za tonu, okrem roku 2010, keď klesla o približne 150 EUR.
Tabuľka 3
Priemerné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OP
Priemerné predajné ceny za tonu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podhodnotenie
(64)
Vykonalo sa porovnanie cien jednotlivých druhov medzi predajnými cenami tureckých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov a predajnými cenami výrobcov z Únie, ktorí boli vybraní do vzorky, v Únii. Keďže ruskí vývozcovia pri prešetrovaní nespolupracovali, podhodnotenie sa vypočítalo pomocou priemerných cien CIF vykázaných Eurostatu a priemerných predajných cien výrobcov z Únie v Únii. V prípade potreby sa vykonali úpravy vo vzťahu k obom príslušným krajinám s cieľom zohľadniť úroveň obchodu a náklady po dovoze vrátane cla v prípade Ruska.
(65)
Z porovnania vyplýva, že počas OP sa príslušným dumpingovým výrobkom s pôvodom v príslušných krajinách predávaným v Únii podhodnotili ceny výrobného odvetvia Únie až o približne 30 %.
4. Situácia výrobného odvetvia Únie
(66)
Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia zahŕňalo preskúmanie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré ovplyvňovali stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.
(67)
Ako už bolo vysvetlené, Komisia uskutočnila výber vzorky výrobcov z Únie. Na účely analýzy ujmy sa stanovili ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach:
-
Makroekonomické parametre (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, ceny, veľkosť dumpingových rozpätí a zotavenie z vplyvu minulého dumpingu) sa posúdili na úrovni celkovej výroby v Únii podľa informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade ostatných výrobcov z Únie pomocou odhadu na základe údajov z podnetu.
-
Analýza mikroekonomických parametrov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie vybraných do vzorky vykonala na základe ich informácií.
4.1. Makroekonomické parametre
a) Výroba
(68)
Medzi rokom 2008 a OP sa výroba v Únii znížila o 44 %. V konkrétnejšom vyjadrení klesla v roku 2009 o 47 % a v roku 2010 o ďalšie 2 percentuálne body a potom v OP mierne stúpla o 5 percentuálnych bodov na 53 653 ton.
Tabuľka 4
Výroba
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
b) Výrobná kapacita a využitie kapacity
(69)
Výrobná kapacita výrobcov z Únie zostala počas posudzovaného obdobia na konštantnej úrovni vo výške 179 912 ton.
Tabuľka 5
Výrobná kapacita a využitie kapacity
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Miera využitia
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
(70)
V roku 2008 sa kapacita využívala na 53 %, v roku 2009 sa jej využitie znížilo na 28 %, v roku 2010 na 27 % a v OP mierne stúplo na 30 %. Keďže kapacita zostala konštantná, vývoj miery využitia zreteľne odráža trend výroby.
c) Objem predaja
(71)
Objem predaja neprepojeným zákazníkom na trhu Únie realizovaného výrobcami z Únie sa v posudzovanom období znížil o 38 %. V roku 2009 klesol predaj o 45 %, na tejto úrovni zostal aj v roku 2010 a počas OP sa nepatrne zvýšil o 7 percentuálnych bodov. Počas OP sa dosiahol úniový predaj vo výške 42 379 ton.
Tabuľka 6
Úniový predaj
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
d) Podiel na trhu
(72)
Podiel výrobcov z Únie na trhu zostal v posudzovanom období pomerne stabilný a v OP sa dokonca zvýšil na 72 %. Zvýšený podiel na trhu je odrazom skutočnosti, že objem predaja, ktorí realizovali výrobcovia z Únie, klesol v tomto období o niečo menej ako spotreba.
Tabuľka 7
Podiel výrobcov z Únie na trhu
2008
2009
2010
OP
Podiel na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: Vyplnené dotazníky, podnet a Eurostat.
e) Rast
(73)
Keďže spotreba sa medzi rokom 2008 a OP znížila o 40 %, dospelo sa k záveru, že výrobcovia z Únie nemohli mať prospech zo žiadneho rastu trhu.
f) Zamestnanosť
(74)
Výrobcovia z Únie vykázali medzi rokom 2008 a OP pokles úrovne zamestnanosti o 18 %. V konkrétnejšom vyjadrení sa počet zamestnaných osôb podstatne znížil z 982 v roku 2008 na 824 v roku 2009, t. j. o 16 %, v roku 2010 sa pohyboval približne na tejto úrovni a v OP klesol ešte hlbšie na 801 zamestnaných osôb.
Tabuľka 8
Zamestnanosť
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v osobách)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie meraná ako produkcia (v tonách) na zamestnanú osobu za rok sa v posudzovanom období znížila o 31 %. Odráža to skutočnosť, že výroba klesala rýchlejšie ako úroveň zamestnanosti.
Tabuľka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách na zamestnanca)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
h) Predajné ceny
(76)
Priemerné ročné predajné ceny výrobcov z Únie na trhu Únie fakturované neprepojeným zákazníkom klesli v posudzovanom období o viac než 10 %. Z podrobnejšieho rozboru vyplýva, že spočiatku došlo k nárastu priemerných cien v roku 2009 o približne 12 %, v roku 2010 však prudko klesli o 23 percentuálnych bodov a na tejto úrovni zostali aj v OP. V OP predstavovala priemerná cena výrobcov z Únie 3 096 EUR.
Tabuľka 10
Priemerné ceny výrobcov z Únie
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR za tonu)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: Vyplnené dotazníky a podnet.
(77)
Ako už bolo uvedené, predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli dumpingovými dovozmi z Ruska a Turecka podhodnotené.
i) Veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie po minulom dumpingu
(78)
Vzhľadom na objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Ruska a Turecka sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí na výrobné odvetvie Únie nedá považovať za zanedbateľný. Je dôležité pripomenúť, že vo vzťahu k ôsmim krajinám platia antidumpingové opatrenia, ako už bolo uvedené v odôvodnení 16. Keďže odvetvie Únie prišlo v období posudzovanom pri tomto prešetrovaní o predaj a utrpelo straty, nemožno konštatovať žiadne skutočné zotavenie po minulom dumpingu a usudzuje sa, že výroba Únie je voči poškodzujúcemu vplyvu dumpingového dovozu na trhu Únie naďalej zraniteľná.
4.2. Mikroekonomické parametre
a) Zásoby
(79)
Konečný stav zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky zaznamenal medzi rokom 2008 a OP úbytok o 18 %. Z podrobnejšieho rozboru vyplýva, že v roku 2009 došlo k miernemu zvýšeniu zásob o 2 %, neskôr k poklesu v roku 2010 o 13 percentuálnych bodov a v OP o ďalších 7 percentuálnych bodov. V OP predstavoval konečný stav zásob výrobcov z Únie vybraných do vzorky 5 338 ton.
Tabuľka 11
Konečný stav zásob
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v tonách)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
b) Mzdy
(80)
Ročné náklady práce klesli medzi rokom 2008 a OP o 10 %. V konkrétnejšom vyjadrení sa v roku 2009 náklady práce v značnej miere znížili o takmer 20 % (čo zodpovedá zníženej zamestnanosti) a potom sa v roku 2010 zvýšili o 4 percentuálne body a v OP o ďalších 5 percentuálnych bodov.
Tabuľka 12
Ročné náklady práce
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
c) Ziskovosť a návratnosť investícií
(81)
Ziskovosť predaja podobného výrobku neprepojeným zákazníkom na trhu Únie, ktorý realizovali výrobcovia vybraní do vzorky, vyjadrená ako percentuálny podiel z čistého predaja prešla počas posudzovaného obdobia vývojom od optimistických ziskov k značným stratám. V konkrétnejšom vyjadrení sa zisky zmenšili z 9,6 % v roku 2008 na - 1,2 % v roku 2009 a v roku 2010 sa ich stav ďalej zhoršil, keď sa prepadli na úroveň - 7,8 %. K miernemu zlepšeniu situácie došlo v OP, keď sa vykázali straty vo výške - 7,0 %.
Tabuľka 13
Ziskovosť a návratnosť investícií
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Ziskovosť predaja v Únii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Návratnosť investícií
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
(82)
Návratnosť investícií (return on investments, ďalej len „ROI“) vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií sa zväčša vyvíjala paralelne s trendom ziskovosti.
d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál
(83)
Pri čistom peňažnom toku z prevádzkových činností sa v roku 2008 dosiahol pozitívny výsledok vo výške 9,3 milióna EUR. V roku 2009 nepatrne vzrástol na 9,8 mil. EUR, ale v roku 2010 sa znížil na iba 1,5 milióna EUR a v OP klesol až na zápornú hodnotu - 4,6 mil. EUR.
(84)
Neobjavili sa žiadne náznaky ťažkostí výrobného odvetvia Únie so získavaním kapitálu, najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia patria do väčších skupín.
Tabuľka 14
Peňažný tok
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
e) Investície
(85)
Ročné investície do výroby podobného výrobku u spoločností, ktoré boli vybrané do vzorky, sa počas posudzovaného obdobia stále zmenšovali. Najväčší pokles o 32 % sa zaznamenal v roku 2009, po ktorom nasledovalo zníženie v roku 2010 o 25 percentuálnych bodov a v OP o ďalších 8 percentuálnych bodov. Celkovo klesli ročné investície z 8,3 milióna EUR v roku 2008 na 2,9 milióna EUR v OP.
Tabuľka 15
Čisté investície
Vzorka
2008
2009
2010
OP
Jednotky (v EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: Vyplnené dotazníky.
5. Záver o ujme
(86)
Z analýzy makroekonomických údajov vyplýva, že výrobcovia z Únie v posudzovanom období značne znížili svoju výrobu a predaj. Keďže sa to dialo súbežne s klesaním dopytu na trhu Únie, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu mierne vzrástol. Využitie kapacity, ktoré bolo už v roku 2008 na nízkej úrovni 53 %, sa v OP zhoršilo až na 30 %. Aj zamestnanosť sa znížila o 18 %.
(87)
Príslušné mikroekonomické ukazovatele zároveň svedčia o zreteľnom zhoršovaní hospodárskej situácie výrobcov z Únie vybraných do vzorky. Vo vývoji v oblasti cien, ziskovosti a návratnosti investícií sa prejavil veľmi negatívny obraz klesania z optimistických úrovní v roku 2008 na podstatné straty v OP. Aj pri peňažnom toku došlo k značnému zhoršeniu.
(88)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
E. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
1. Úvod
(89)
V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či sa výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom spôsobila ujma do takej miery, že ju možno označiť za značnú. Skúmali sa aj iné známe faktory než dumpingový dovoz, ktoré mohli v tom istom čase spôsobiť výrobnému odvetviu Únie ujmu, aby sa zabezpečilo, že prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi sa nepripíše dumpingovému dovozu.
2. Vplyv dumpingového dovozu
(90)
Medzi rokom 2008 a OP sa objem dumpingového dovozu príslušného výrobku zvýšil o 46 % na trhu, na ktorom došlo k poklesu o 40 %, čo viedlo k zväčšeniu podielu tohto dovozu na trhu z 2 % na 5 %.
(91)
Nárast dumpingového dovozu príslušného výrobku z príslušných krajín počas posudzovaného obdobia bol sprevádzaný zostupným trendom všetkých ukazovateľov ujmy, ktoré sa týkajú výrobného odvetvia Únie, okrem podielu na trhu. Výrobné odvetvie Únie stratilo 38 % svojho úniového predaja a predajné ceny klesli o 11 %, keďže dumpingový dovoz za nízke ceny vyvíjal na trhu Únie tlak na ceny.
(92)
Značné cenové podhodnotenie znemožnilo výrobnému odvetviu Únie, aby zohľadnilo zvýšené výrobné náklady, čo viedlo k zhoršeným a negatívnym údajom o ziskovosti počas OP.
(93)
Na základe uvedených skutočností sa dočasne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka za nízke ceny spôsobuje výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.
3. Vplyv iných faktorov
3.1. Dovoz z iných tretích krajín
(94)
Počas posudzovaného obdobia došlo k značnému dovozu z iných tretích krajín vrátane krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia. Celkový podiel dovozu z iných krajín než Rusko a Turecko na trhu sa medzi rokom 2008 a OP zmenšil z 28 % na 23 %.
(95)
V nasledujúcej tabuľke je znázornený vývoj objemu dovozu, cien a podielu na trhu podľa krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, a iných tretích krajín, pričom sa vo všetkých prípadoch vychádzalo z údajov od Eurostatu.
Tabuľka 16
Dovoz z iných krajín
Krajina
2008
2009
2010
OP
Krajiny, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia
Objem (v tonách)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podiel na trhu (v %)
21
24
18
17
Priemerná cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Iné tretie krajiny
Objem (v tonách)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podiel na trhu (v %)
7
5
7
6
Priemerná cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Spolu za všetky tretie krajiny okrem Ruska a Turecka
Objem (v tonách)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podiel na trhu (v %)
28
29
25
23
Priemerná cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovoz z ôsmich krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, naďalej prenikal na trh Únie, aj keď sa jeho podiel na trhu zmenšil z 21 % v roku 2008 na 17 % v OP. Priemerné ceny uvedeného dovozu sú vo všeobecnosti nižšie ako v prípade dumpingového dovozu z príslušných krajín. Samozrejme, uvedená tabuľka, ktorá vychádza z údajov od Eurostatu, obsahuje priemerné ceny CIF pred preclením. Dokonca aj po zohľadnení antidumpingového cla však ceny uvedeného dovozu zostávajú nízke a porovnateľné s cenami ruského a tureckého dovozu a sú hlboko pod úrovňou priemerných cien výrobcov z Únie.
(97)
Uznáva sa však, že existuje značný počet rôznych druhov výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, a porovnanie celkových priemerných cien nemusí byť zmysluplným ukazovateľom. Zároveň sa berie do úvahy, že antidumpingovými opatreniami platnými v súčasnosti sa odstraňuje poškodzujúci vplyv uvedeného dovozu.
(98)
Z tohto dôvodu a vzhľadom na to, že sa zmenšuje podiel dovozu na trhu pochádzajúceho z krajín, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, sa dočasne dospelo k záveru, že žiadny negatívny vplyv tohto dovozu za nízke ceny nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(99)
Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu sa počas posudzovaného obdobia mierne zmenšil zo 7 % v roku 2008 na 6 % v OP. Priemerné ceny uvedeného dovozu sú vo všeobecnosti vyššie ako v prípade dumpingového dovozu z príslušných krajín, ale o niečo nižšie ako priemerné ceny výrobcov z Únie.
(100)
Aj keď by sa pre rozmanitosť druhov výrobku porovnanie celkových priemerných cien nemuselo považovať za zmysluplný ukazovateľ, vzhľadom na klesajúci trend tohto dovozu sa dočasne dospelo k záveru, že ani žiadny negatívny vplyv dovozu z iných tretích krajín nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z príslušných krajín a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
3.2. Vplyv poklesu na trhu a hospodárska kríza
(101)
Dôvodom zníženej spotreby príslušenstva na rúrky je s najväčšou pravdepodobnosťou finančná a hospodárska kríza v r. 2008/2009. Od roka 2008 do roka 2009 klesla spotreba o viac ako 40 % a na tejto nízkej úrovni zostala do konca posudzovaného obdobia (aj keď v OP mierne stúpla). Keďže na fixné náklady pripadá 40 % výrobných nákladov výrobcov z Únie, výsledkom zníženia dopytu, predaja a produkcie sú podstatne vyššie jednotkové výrobné náklady, čo má, prirodzene, veľký vplyv na ziskovosť výrobného odvetvia Únie.
(102)
Aj keď sa uznáva, že pokles produkcie by mohol vplývať na situáciu vo výrobnom odvetví Únie, najmä v roku 2009 (keď k poklesu skutočne došlo), dalo by sa odôvodnene očakávať, že výrobné odvetvie Únie by za normálnych okolností bolo schopné zvýšiť svoje ceny prinajmenšom v strednodobom až dlhodobom horizonte a preniesť zvýšenie nákladov do nasledujúcich rokov. Pokles cien v Únii však svedčí o tom, že v tomto prípade k tomu nedošlo, a preto sa usudzuje, že to vzhľadom na silné podhodnotenie spôsobené dumpingovým dovozom nebolo možné.
(103)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že žiadny negatívny vplyv poklesu dopytu nie je takého charakteru, aby sa narušila príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Ruska a Turecka.
4. Záver o príčinnej súvislosti
(104)
Z uvedeného vyplýva záver, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka spôsobil značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(105)
Analyzovali sa aj ďalšie faktory, ktoré mohli výrobnému odvetviu Únie spôsobiť ujmu. V tejto súvislosti sa zistilo, že dovozom z iných tretích krajín vrátane krajín, na ktoré sa vzťahujú antidumpingové opatrenia, a vplyvom poklesu dopytu nie je narušená príčinná súvislosť, aj keď možno k ujme prispeli.
(106)
Na základe uvedenej analýzy, pri ktorej sa riadne rozlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov vplývajúcich na situáciu vo výrobnom odvetví Únie od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa dočasne dospelo k záveru, že dumpingový dovoz z príslušných krajín spôsobil výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia.
F. ZÁUJEM ÚNIE
(107)
V súlade s článkom 21 základného nariadenia Komisia preskúmala, či napriek dočasnému záveru o poškodzujúcom dumpingu neexistujú závažné dôvody na vyvodenie záveru, že prijať opatrenia v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Pri analýze záujmu Únie sa vychádzalo z posúdenia všetkých možných záujmov, ktorých sa to týka, vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie, dovozcov a používateľov príslušného výrobku.
1. Záujem výrobného odvetvia Únie
(108)
Očakáva sa, že ak sa uložia opatrenia, pokles cien a straty sa zmiernia a že predajné ceny výrobného odvetvia Únie sa začnú zotavovať, čo bude viesť k značnému zlepšeniu finančnej situácie vo výrobnom odvetví Únie.
(109)
Na druhej strane, ak by sa antidumpingové opatrenia neuložili, s najväčšou pravdepodobnosťou sa situácia vo výrobnom odvetví Únie bude naďalej zhoršovať. V takomto prípade je možné, že výrobné odvetvie Únie by prišlo o podiel na trhu, pretože nedokáže držať krok s trhovými cenami stanovenými pod vplyvom dumpingového dovozu z príslušných krajín. Pravdepodobným dôsledkom by bolo nepotrebné znižovanie nákladov a zatváranie výrobných objektov v Únii, čo by spôsobilo podstatné straty pracovných miest.
(110)
Po zohľadnení uvedených faktorov sa dočasne dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.
2. Záujem neprepojených dovozcov v Únii
(111)
Ako už bolo uvedené, pri tomto prešetrovaní spolupracovali v plnej miere len dvaja neprepojení dovozcovia, ktorí odovzdali vyplnený dotazník. Iba malá časť obratu týchto dvoch dovozcov sa týkala ďalšieho predaja príslušného výrobku. Vplyv opatrení bude preto pravdepodobne minimálny.
3. Záujem používateľov
(112)
Pri tomto konaní spolupracovali štyria používatelia, ktorí odovzdali vyplnený dotazník. Z príslušných krajín tento výrobok nedováža žiaden z nich a všetci uviedli, že vplyv opatrení, ak by vôbec k nemu došlo, by nebol významný.
(113)
Keďže sa neprihlásil žiadny užívateľ, ktorý uskutočňuje dovoz z príslušných krajín, a nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali opak, je možné dočasne dospieť k záveru, že vplyv opatrení na ziskovosť a hospodársku situáciu výrobného odvetvia používateľov bude pomerne obmedzený.
4. Záver o záujme Únie
(114)
Možno dospieť k záveru, že podľa očakávania sa uložením opatrení na dumpingový dovoz príslušného výrobku z Ruska a Turecka poskytne výrobnému odvetviu Únie príležitosť na zlepšenie jeho situácie zvýšením objemu predaja, predajných cien a ziskov. Aj keď sa môže objaviť nejaký negatívny vplyv v podobe zvýšenia nákladov určitých dovozcov, pravdepodobne nebude veľký.
(115)
Dvaja tureckí spolupracujúci vývozcovia tvrdili, že uloženie opatrení proti malej vyvážajúcej krajine, akou je Turecko, by prakticky ponechalo celý trh Únie v rukách malého počtu výrobcov, čo by malo negatívny vplyv na konkurenčný charakter prostredia.
(116)
V tejto súvislosti treba poznamenať, že zmyslom antidumpingového cla v zásade nie je zákaz a zablokovanie obchodných tokov z prešetrovaných krajín. Opatreniami sa majú vyrovnať podmienky medzi rôznymi aktérmi na trhu. Zároveň treba uviesť, že na trhu Únie je viac ako 20 európskych výrobcov a dovoz z iných tretích krajín je značný. Akékoľvek výhrady súvisiace s konkurenčným charakterom prostredia na trhu Únie sa preto javia ako neopodstatnené.
(117)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dočasne dospelo k záveru, že neexistujú žiadne závažné dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku.
G. DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(118)
Vzhľadom na vyvodené závery týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Únie by sa mali uložiť dočasné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku, aby sa predišlo spôsobeniu ďalšej ujmy výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom.
1. Úroveň odstránenia ujmy
(119)
Dočasné opatrenia uložené na dovoz s pôvodom v príslušných krajinách by mali byť na úrovni postačujúcej na odstránenie dumpingu, a to bez toho, aby sa prekročila úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom. Pri výpočte výšky cla nevyhnutného na odstránenie vplyvu poškodzujúceho dumpingu sa berie do úvahy, že všetky opatrenia by mali umožňovať, aby výrobné odvetvie Únie pokrylo svoje výrobné náklady a celkovo dosiahlo zisk pred zdanením, ktorý by sa v primeranej miere dal dosiahnuť za normálnych podmienok hospodárskej súťaže, t. j. ak by neexistoval dumpingový dovoz.
(120)
Keďže stanovené rozpätia podhodnotenia sú vo všetkých prípadoch väčšie ako príslušné dumpingové rozpätia a výrobné odvetvie Únie utrpelo v OP straty, každá vypočítaná úroveň odstránenia ujmy by sama osebe bola vždy ešte vyššia. Z tohto dôvodu sa usúdilo, že podrobný výpočet úrovní ujmy nie je potrebný.
2. Dočasné opatrenia
(121)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usudzuje, že dočasné antidumpingové clo na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Rusku a Turecku by sa malo v súlade s pravidlom nižšieho cla uložiť na úrovni nižšej zo zistených úrovní dumpingového rozpätia a odstránenia ujmy, pričom vo všetkých prípadoch ide o dumpingové rozpätie.
(122)
Pri Rusku sa vzhľadom na nespoluprácu ruských vyvážajúcich výrobcov dumpingové rozpätie pre celú krajinu vypočítalo tak, ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 21 až 31.
(123)
V prípade Turecka sa vzhľadom na úroveň spolupráce, ktorá sa považovala za pomerne nízku, pri zvyškovom dumpingovom rozpätí vychádzalo z primeranej metódy, čo viedlo k rozpätiu, ktoré je vyššie ako najvyššie z individuálnych rozpätí troch spolupracujúcich spoločností, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 49.
(124)
Na základe uvedeného sú navrhované sadzby cla takéto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
(125)
Sadzby anttidumpingového cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa stanovili na základe zistení terajšieho prešetrovania. Odrážajú preto situáciu týkajúcu sa týchto spoločností, ktorá sa zistila počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od cla pre celú krajinu uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) sú preto uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v príslušných krajinách a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda uvedenými konkrétnymi právnymi subjektmi. Pri dovezených výrobkoch vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a adresa nie sú konkrétne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi sa tieto sadzby nemôžu využiť a vzťahuje sa na ne sadzba cla uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(126)
Prípadné žiadosti o uplatnenie týchto sadzieb antidumpingového cla na jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mali bezodkladne adresovať Komisii (4) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnostiach spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a predajom na vývoz, ktoré sú spojené napríklad s uvedenou zmenou názvu alebo uvedenou zmenou výrobných a predajných subjektov. Nariadenie sa v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, ktoré majú výhodu individuálnych sadzieb cla.
(127)
S cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa výška cla pre všetky ostatné spoločnosti mala uplatňovať nielen na nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ale aj na tých výrobcov, ktorí počas OP neuskutočnili žiadny vývoz do Únie.
H. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE
(128)
V záujme riadnej správy vecí verejných by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v lehote uvedenej v oznámení o začatí konania, môžu písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Ďalej treba uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla na účely tohto nariadenia sú dočasné a možno sa budú musieť na účely prípadných konečných opatrení opätovne posúdiť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz príslušenstva na rúry a rúrky (iného ako liateho príslušenstva, prírub a príslušenstva so závitom) zo železa alebo z ocele (okrem nehrdzavejúcej ocele) s najväčším vonkajším priemerom nepresahujúcim 609,6 mm používaného na zváranie na tupo alebo na iné účely, v súčasnosti zaradeného pod číselné znaky KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), ktoré má pôvod v Rusku a Turecku.
2. Sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením, ktorá sa vzťahuje na výrobky opísané v odseku 1 a vyrábané spoločnosťami uvedenými ďalej, je takáto:
Krajina
Spoločnosť
Dočasné antidumpingové clo
Doplnkový kód TARIC
Rusko
Všetky spoločnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všetky ostatné spoločnosti
16,7 %
B999
3. Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii je podmienené poskytnutím zábezpeky zodpovedajúcej výške dočasného cla.
4. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, môžu zainteresované strany požiadať o zverejnenie hlavných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne predložiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o ústne vypočutie do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 môžu príslušné strany vyjadriť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje počas obdobia šiestich mesiacov.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 30. júla 2012