РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 405/2011 НА СЪВЕТА
от 19 април 2011 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 1261/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Производството бе образувано след подаване на жалба на 15 февруари 2010 г. от Европейската федерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (наричана по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват съществен дял - в настоящия случай над 25 % - от цялото производство на Съюза на някои пръти от неръждаеми стомани.
(3)
Както беше посочено в съображение 23 от временния регламент, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност. Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Представените от заинтересованите страни коментари в устен и писмен вид бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе уместно.
(5)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, въз основа на които бе изразено намерение да се препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито. На страните бе предоставена възможност в определен срок да направят бележки след това окончателно разгласяване.
1.3. Страни, засегнати от производството
(6)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на страните, засегнати от производството, изложеното в съображения 5-22 от временния регламент се потвърждава.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(7)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 24 от временния регламент, „разглежданият“ продукт е определен като пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, с произход от Индия, понастоящем класиран в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89.
(8)
Един производител износител от Индия заяви, че прътите от неръждаеми стомани с кръгло напречно сечение с диаметър, по-малък от 80 mm, но извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11, следва да бъдат изключени от разследването, защото не попадат в обхвата на продукта.
(9)
Аргументът бе отхвърлен, тъй като в обхвата на продукта не са посочени допустими отклонения. В контролния номер на продукта (КНП) във въпросника наистина има поле за допустимото отклонение, ограничено от H6 до H11, но то служи единствено за целите на сравнението и няма никакви задължителни последици по отношение на продукта, предмет на разследването. Поради това бе достигнато до заключение, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 не следва да бъдат изключвани от разследването.
(10)
Следва да се отбележи, че продуктите извън обхвата на допустимото отклонение от H6 до H11 са взети предвид при изчисляването на временните маржове на субсидията и вредата.
2.2. Подобен продукт
(11)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на подобния продукт изложеното в съображение 25 от временния регламент се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
В съображение 26 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че обхващат предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема на предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за експортно кредитиране.
(13)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид редица схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са подценени.
(14)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено обаче за изброените в съображение 12 по-горе схеми бе установено, че са били източник на субсидии, получавани от разследваните производители износители, включени в извадката.
(15)
Индустрията на Съюза също така заяви, че констатациите на Комисията са в противоречие с констатацията, направена от Департамента по търговията на САЩ в рамките на неотдавна проведено производство във връзка с изравнителни мерки по отношение на износа на някои видове стомана от Индия, при което е установено субсидиране на много по-високо ниво. Следва обаче да се отбележи, че тази констатация се отнася до друг продукт и обхваща различен разследван период. Вследствие на това аргументът се отхвърля.
(16)
При липсата на каквито и да било други коментари изложеното в съображения 26-28 от временния регламент се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)
(17)
Редица страни заявиха, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Както е пояснено в съображение 38 от временния регламент, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да се възползва износителят от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да е необходимо да доказва внос на каквито и да било суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като такива суровини, имат право да се възползват от DEPBS. Поради това тези аргументи се отхвърлят.
(18)
Що се отнася до продажбите на лиценз по DEPB една страна заяви, че действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това ползата е била в по-малка. В това отношение следва да се отбележи, че ползата в рамките на тази схема е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса или в действителност е бил продаден. Счита се, че всяка продажба на лиценз на цена под лицевата стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Поради това този аргумент се отхвърля.
(19)
Една страна освен това заяви, че дори ако DEPBS се счита за подлежаща на изравняване схема, получената по тази схема полза не следва да се определя въз основа на стойността на износа, а по-скоро на действителното използване на лиценза по DEPBS. В тази връзка следва да се припомни, че в съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била направена сделка за износ по тази схема. В този момент правителството на Индия (ПИ) се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. По силата на факта, че дадено дружество знае, че ще получи субсидия по DEPBS, то е вече в по-изгодна позиция, защото може да се възползва от субсидията, като предложи по-ниски цени. От определящо значение за установяване на предоставянето на полза е моментът на износ, а не последващата употреба, тъй като износител с вече предоставено такова право е в много по-изгодно положение от финансова гледна точка. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(20)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 29-41 от временния регламент се потвърждава.
3.3. Схема на предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)
(21)
Една страна заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. В отговор на този аргумент следва да се посочи, че в съображение 54 от временния регламент бе пояснено, че използваната в този случай подсхема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че стандартните норми на входа и изхода (Standard Input Output Norms (SIONs) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и аргументът се отхвърля.
(22)
Що се отнася до изчисляването на размера на субсидията и обратно на заявеното от страните, създадената по AAS полза от продукт, различен от разглеждания продукт, е трябвало да бъде взета предвид при установяването на сумата на подлежащата на изравняване полза. По AAS не съществува задължение, което да ограничава използването на ползата до безмитен внос на суровини, свързани с определен продукт. Следователно по отношение на разглеждания продукт може да бъдат използвани всички породени от AAS ползи.
(23)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 42-58 от временния регламент се потвърждава.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)
(24)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на тази схема изложеното в съображение 59 от временния регламент се потвърждава.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme, наричана по-нататък „EOUS“)
(25)
Преди да бъдат разгледани редица коментари от страна на дружеството в извадката, което е било със статут на експортно ориентирана единица (наричана по-нататък „ЕОЕ“), следва да се припомни, че, както е посочено в документи ПВТ 2004-2009 и ПВТ 2009-2014, ключово задължение на ЕОЕ е постигането на нетни външнотърговски (наричани по-нататък „НВТ“) приходи, т.е. за даден референтен период (5 години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки. Всички предприятия, които по принцип са поели задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по EOUS.
(26)
В замяна експортно ориентираните единици имат право да ползват редица отстъпки, изброени в съображение 66 от временния регламент. Те зависят правно от извършването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Целта за осъществяване на износ от страна на ЕОЕ, както е посочено в глава 6.1 от документ ПВТ 2009-2014, е conditio sine qua non за получаване на субсидиите.
(27)
Видовете освобождаване, от които се ползва дадена ЕОЕ, са правно зависими от извършването на износа. EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не е в съответствие със строгите правила, установени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(28)
Освен това не бе потвърдено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С въведената система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(29)
Според страната със статут на ЕОЕ е необходимо да са изпълнени две условия, за да подлежи една полза на изравнителни мерки, а именно: i) липса на система за проверка; и ii) наличие на прекомерно опрощаване. В отговор на това следва да се отбележи, че от ключово значение за ПИ е то да докаже, че е въвело подходяща система за проверка, посредством която да се определи кои суровини са вложени в производствения процес и в какви количества. Липсата на подходяща система за проверка ще бъде допълнително разгледана по-долу. Що се отнася до въпроса за прекомерното опрощаване, той има отношение единствено в случай че е определено, че дадена схема, в конкретния случай - EOUS, е bona fide схема за възстановяване на мита, която отговаря на изискванията в приложения I, II и III от основния регламент. Както вече бе пояснено в съображение 27 по-горе, EOUS не може да се смята за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(30)
Страната освен това подчерта, че по подразбиране естеството на EOUS е такова, че позволява безмитен внос на суровини за износ на крайни стоки. Страната заяви, че EOUS може да се приравни към специалния митнически режим активно усъвършенстване, а не към възстановяването на мита. Тя посочи, че независимо от това дали тези две схеми водят теоретично до един и същи резултат (износ на стоки, в които са вложени суровини, за които има отказ от събиране на мито при внос), помежду им съществуват значителни разлики. В подкрепа на твърдението си страната посочи, че при схема за възстановяване на мита износителят има право да претендира за възстановяване на митата за суровините, вложени в крайните продукти. При режима на активно усъвършенстване износителят е освободен от каквото и да било мито при внос, но има правно задължение да заплати мито за продадените на вътрешния пазар крайни продукти. Страната заяви, че при втората схема не може да има прекомерно опрощаване.
(31)
В отговор на това на първо място следва да се посочи, че наличието на прекомерно плащане може да бъде установено единствено в случаите, в които има въведена система за проверка, с която се цели проследяване на потреблението на вноса във връзка с производството на изнасяни стоки. Що се отнася до твърдението на страната, че EOUS не представлява схема за възстановяване на мита, следва да се отбележи, че в бележка под линия 2 в приложение I към основния регламент ясно се посочва, че за целите на основния регламент „опрощаването или възстановяването“ включва пълното или частичното освобождаване или отлагане на плащането на такси при внос. Следва да е ясно, че при схемите за възстановяване на мита или за освобождаване от мита се прилага една и съща основна концепция, а именно, че вносните мита при внос на суровини не подлежат на плащане или подлежат на възстановяване, при условие че тези суровини се използват в производството на продукти, които впоследствие се изнасят. На последно място, следва да е ясно, че за да може EOUS да се счита за bona fide схема за възстановяване на мита, тя трябва да отговаря на изискванията, посочени в приложения I, II и III към основния регламент.
(32)
Освен това страната заяви, че една ЕОЕ е обект на подходяща система за проверка и на допълнителни мерки за проверка във връзка с осъществявания от нея износ и продажби на вътрешния пазар. Според страната документите относно политиката за външната търговия (ПВТ) и документът „Наръчник на процедурите“ (НП), с които се установяват законовите разпоредби и процедурите по отношение на ЕОЕ, не са единствените относими документи. Би следвало също така да се разследва дали няма други въведени индийски законови и подзаконови разпоредби, с които се създава подходяща и ефективна система за проверка. В подкрепа на твърдението си страната заяви, че съгласно раздел 6.10.1 от НП е налице правно задължение за надлежно водене на счетоводство и за подаване на електронно подписани тримесечни и годишни отчети за дейността във връзка с вноса, за осъществените на вътрешния пазар покупки, за износа и продажбите на вътрешния пазар. Страната освен това заяви, че съгласно Закона за централните акцизи, датиращ от 1944 г., в случаите на продажби на вътрешния пазар е налице правно задължение за издаване на данъчна фактура, в която дължимите данъци например са ясно посочени. Със Закона за централните акцизи също така са установени изисквания, съгласно които всеки месец страната трябва да представя на органите пълна и подробна информация за своите продажби на вътрешния пазар. Също така, съгласно Закона за дружествата, датиращ от 1956 г., и приложимите счетоводни стандарти страната е правнозадължена да предоставя подробна информация относно вноса и снабдяването от вътрешния пазар, както и относно износа и продажбите на вътрешния пазар в своите одитирани финансови отчети.
(33)
В отговор на това следва да се отбележи, че несъмнено Законът за дружествата може да предоставя рамката за счетоводните стандарти в Индия. Когато обаче се преценява дали ЕОЕ подлежи на изравнителни мерки, целесъобразният въпрос е дали ПИ разполага със система, с която може да се потвърди дали и в какви количества в производството на изнасяните стоки са били вложени освободени от мита или данъци суровини.
(34)
Целта на изискванията по Закона за централните акцизи е съвсем различна, а именно да се гарантира, че са платени приложимите данъци в случай на продажби на вътрешния пазар на Индия. В този случай няма подлагане на проверка на безмитно внесените материали, нито контролиране на връзката между необложените с мита суровини и произведените от тях продукти за износ, за да може изискванията да се квалифицират като схеми за възстановяване на мита.
(35)
Относно въведените допълнителни мерки за проверка следва да се напомни, че, както бе посочено в съображение 69 от временния регламент, в нито един момент ЕОЕ не е длъжна да свързва всяка внесена пратка с предназначението на съответния произведен въз основа на нея продукт. Само упражняването на такъв контрол върху пратките обаче би осигурило на индийските власти достатъчно информация относно крайното предназначение на суровините, за да може да се провери дали количествата, освободени от мито/данък върху продажбите, не надвишават суровините за продукцията за износ.
(36)
Вследствие на това, въпреки внимателното проучване на направените от тази страна изложения бе потвърдено, че ПИ не разполага с ефективна система за проверка или процедура, посредством които да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт (раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). Освен това ПИ не е провело по-нататъшно разследване въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективна система за проверка (раздел II, точка 5 от приложение II и раздел II, точка 3 от приложение III към основния регламент). Също така ПИ не представи доказателства, че не е било направено прекомерно опрощаване.
(37)
Страната заяви, че за целите на изчисляването на субсидията Комисията е следвало да вземе предвид митата, платени за осъществени на вътрешния пазар продажби на крайни продукти. В отговор на този аргумент следва да се отбележи, че въпреки че целта на учредяването на ЕОЕ е постигането на НВТ приходи, ЕОЕ разполага с възможността да продава част от продукцията си на вътрешния пазар. В рамките на EOUS стоките ще се третират като внесени стоки, въпреки че трябва да се заплати само преференциална митническа ставка в размер на 50 %. По този начин ЕОЕ не е поставена в различна ситуация в сравнение с други дружества, действащи на вътрешния пазар, т.е. приложимите мита/данъци върху закупените стоки би трябвало да се платят. В този контекст следва да е ясно, че решението от страна на ПИ за облагане на стоките за потребление на вътрешния пазар с данъци не означава, че освобождаването на ЕОЕ от вносни мита и възстановяването на данъците върху продажбите не представлява полза във връзка с експортните продажби на разглеждания продукт. Освен това продажбите на вътрешния пазар не оказват въздействие върху по-общата оценка на удовлетворяването на изискването за въвеждане на подходяща система за проверка.
(38)
Страната също така заяви, че Комисията използва грешен знаменател при изчисляването на размера на субсидията. Според страната правилният знаменател е целият оборот на продажбите, а не оборотът на експортните продажби. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент изчисленият по схемата размер на субсидията (числител) е отнесен към общия оборот на износа през РП, счетен за подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа. Възможността, с която разполага ЕОЕ, за продаване на част от продукцията на вътрешния пазар, не променя факта, че при EOUS е налице ясно определена цел за износ.
(39)
На последно място, страната заяви, че предоставената на дружеството полза следва да е равна на направените от ПИ разходи за кредита в периода от внасянето на суровините до изнасянето от Индия на прътите от неръждаеми стомани като краен продукт. В подкрепа на твърдението си страната се позова на неотдавна направена предварителна констатация от страна на Департамента по търговията на САЩ в рамките на преглед на антисубсидийни мерки във връзка с нов превозвач, в който случай неплатените мита са били счетени за безлихвен заем, предоставен на дружеството в момента на вноса. В отговор на това следва да се отбележи, че Комисията не е обвързана с която и да е прилагана от Департамента по търговията на САЩ методология за изчисляване, а с разпоредбите на основния регламент. В настоящия случай методологията, използвана за изчисляване, е обяснена в съображения 75 и 76 от временния регламент. Във всички случаи този аргумент би бил основателен единствено ако плащането на митата е било само отложено (бележка под линия 3 в приложение I към основния регламент), без да има освобождаване, каквото е налице тук.
(40)
С оглед на горепосоченото изложеното в съображения 60-77 от временния регламент се потвърждава.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(41)
Една страна призна, че е получила преференциален кредит за износа си, но заяви, че лихвеният процент е бил значително по-висок от практикуваните лихви по кредити в ЕС и поради това не следва да се счита за полза.
(42)
В отговор на това следва да се отбележи, че размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между лихвите, платени по кредити за износ, и размера, който би бил дължим по обикновени търговски кредити, ползвани от засегнатото дружество в Индия. В този случай при изчисляването на размера на субсидията е използван показател от вътрешния пазар. Поради това този аргумент се отхвърля.
(43)
При липсата на каквито и да било други коментари по отношение тази схема изложеното в съображения 78-86 от временния регламент се потвърждава.
3.7. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(44)
Размерът на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 3,3 % до 4,3 %. Предвид това, че стойностите са на същото ниво, както посоченото в съображение 87 от временния регламент, изложеното в съображението се потвърждава.
СХЕМА→
DEPBS (3)
AAS (3)
ЕОЕ (3)
ECS (3)
Общо
ДРУЖЕСТВО
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Група Venus
от 2,6 % до 3,4 %
от 0 % до 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Методологията за определяне на маржа на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, е определена в съображение 88 от временния регламент. В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен въз основа на среднопретегления марж на субсидията, установен за съдействащите дружества, които са включени в извадката, възлиза на 4,0 %. Вследствие на това изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
(46)
Основата за определяне на маржа за субсидията в национален мащаб бе установена в съображение 89 от временния регламент. При липсата на каквито и да било коментари по този въпрос изложеното в съображение 89 от временния регламент се потвърждава.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(47)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на индустрията на Съюза изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
5. ВРЕДА
(48)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на вредата изложеното в съображения 94-122 от временния регламент се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(49)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на причинно-следствената връзка изложеното в съображения 123-136 от временния регламент се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(50)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на Съюза, заключенията, изложени в съображения 137-148 от временния регламент, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(51)
Една страна заяви, че средният марж на печалба преди облагане с данъци, определен на 9,5 % въз основа на положението през 2007 г. и използван за изчисляване на невредоносната цена с цел определяне на маржа на вредата, не е бил представителен за маржа на печалба преди облагане с данъци, постигнат от индустрията в дългосрочен аспект. Заявено бе, че взетата като основа за тази печалба година е била изключителна година и че по-представителни биха били годините 2005-2006, тъй като те са били нормални години на икономическа дейност, през които са постигнати маржове на печалбата в интервала от 4 до 6 %.
(52)
Използваната на етапа на временните заключения целева печалба се основава на среднопретегления марж на печалба, постигнат през 2007 г. от включените в извадката производители от Съюза. Тази година е счетена за най-скорошната представителна година, в която производителите от Съюза не са били подложени на въздействието на вредоносното субсидиране. Поради това коментарът се отхвърля и използваният на етапа на временните заключения марж на печалбата се потвърждава.
(53)
При липсата на други коментари по отношение на степента на отстраняване на вредата изложеното в съображения 149-153 от временния регламент се потвърждава.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(54)
Методологията, използвана във временния регламент, се потвърждава.
8.3. Размер на митата
(55)
В контекста на изложеното по-горе и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(56)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки бяха установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Група Venus
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Всички други дружества
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(58)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (5) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
8.4. Окончателно събиране на временните мита
(59)
С оглед на размера на установените маржове на субсидията и предвид степента на вредата, причинена на индустрията на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временно изравнително мито, наложено съгласно временния регламент, да бъдат окончателно събрани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай;
Precision Metals, Мумбай;
Hindustan Inox Ltd., Мумбай;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
4,3
B004
Дружества, изброени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,3
B999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Окончателно се събират сумите, обезпечени с временни изравнителни мита съгласно Регламент (ЕС) № 1261/2010 върху вноса на пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 април 2011 година.
VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 405/2011
z 19. apríla 2011,
ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz určitých tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 15 ods. 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
1. POSTUP
1.1. Dočasné opatrenia
(1)
Komisia uložila nariadením (EÚ) č. 1261/2010 (2) (ďalej len „dočasné nariadenie“) dočasné vyrovnávacie clo na dovoz určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii.
(2)
Konanie sa začalo po podnete, ktorý 15. februára 2010 podala Európska federácia výrobcov železa a ocele (European Federation of Iron and Steel Industries, Eurofer) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 25 %, celkovej výroby určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele v Únii.
(3)
Ako sa stanovuje v odôvodnení 23 dočasného nariadenia, prešetrovanie subvencovania a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja relevantného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2007 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
1.2. Následný postup
(4)
Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných vyrovnávacích opatrení (ďalej len „dočasné zverejnenie“), niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k dočasným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, mali možnosť byť vypočuté. Komisia pokračovala v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Ústne alebo písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili a v prípade vhodnosti aj zohľadnili.
(5)
Všetky strany boli informované o podstatných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo odporučiť uloženie konečného vyrovnávacieho cla na dovoz určitých tyčí z nehrdzavejúcej ocele s pôvodom v Indii a konečný výber súm zabezpečených prostredníctvom dočasného cla. Po tomto konečnom zverejnení bola tiež zainteresovaným stranám poskytnutá lehota, počas ktorej mohli vzniesť pripomienky.
1.3. Strany, ktorých sa konanie týka
(6)
Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa konania, odôvodnenia 5 až 22 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
2. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
2.1. Príslušný výrobok
(7)
Je potrebné pripomenúť, že príslušným výrobkom, ako je uvedené v odôvodnení 24 dočasného nariadenia, sú tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončení za studena už ďalej neupravené, iné ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, s pôvodom v Indii, v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
(8)
Jeden vyvážajúci výrobca z Indie tvrdil, že tyče z nehrdzavejúcej ocele s kruhovým prierezom s priemerom menším ako 80 mm, avšak mimo tolerančného rozpätia H6 až H11, by sa mali z prešetrovania vylúčiť, pretože nespadajú do rozsahu výrobku.
(9)
Toto tvrdenie bolo zamietnuté, keďže sa v rozsahu výrobku na tolerancie neodkazuje. Kontrolné číslo výrobku (PCN) v dotazníku síce obsahuje položku určenú pre tolerancie v rozpätí H6 až H11, je to však iba na účely porovnania a pre výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, nemá záväzné dôsledky. Preto sa dospelo k záveru, že výrobky mimo tolerančného rozpätia H6 až H11 by sa nemali vylúčiť.
(10)
Je potrebné poznamenať, že výrobky mimo tolerančného rozpätia H6 až H11 boli pri výpočte dočasného rozpätia subvencovania a ujmy zohľadnené.
2.2. Podobný výrobok
(11)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa podobného výrobku, odôvodnenie 25 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
3. SUBVENCOVANIE
3.1. Úvod
(12)
V odôvodnení 26 dočasného nariadenia sa odkazuje na tieto systémy, súčasťou ktorých je údajné poskytovanie subvencií:
a)
systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
systém predbežných povolení (Advance Authorisation Scheme);
c)
systém podpory vývozu kapitálového tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme);
d)
systém jednotiek orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme);
e)
systém vývozných úverov (Export Credit Scheme).
(13)
Výrobné odvetvie Únie vyjadrilo pochybnosti, či Komisia nezabudla zohľadniť viacero systémov subvencovania, a preto sa domnievalo, že subvencie, o ktorých sa zistilo, že ich indickí výrobcovia dostali, boli podhodnotené.
(14)
V reakcii na túto skutočnosť je potrebné poznamenať, že podnet obsahoval veľký počet vnútroštátnych a miestnych systémov subvencovania, ktoré boli zahrnuté v dotazníku pre vyvážajúcich výrobcov z Indie a ktoré prešetrovala Komisia. Avšak iba v prípade systémov uvedených v odôvodnení 12 sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia, ktorých sa prešetrovanie týkalo a ktorí boli zaradení do vzorky, dostali subvencie.
(15)
Výrobné odvetvie Únie takisto tvrdilo, že závery Komisie odporujú záveru ministerstva obchodu USA (US DOC), ktoré v nedávnom konaní o uložení vyrovnávacieho cla týkajúceho sa určitého vývozu ocele z Indie zistilo oveľa vyššie subvencie. Je však potrebné poznamenať, že sa toto zistenie týka iného výrobku a vzťahuje sa na iné obdobie prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(16)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky, odôvodnenia 26 až 28 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.2. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“)
(17)
Niekoľko strán tvrdilo, že DEPBS by sa nemal považovať za subvenciu podliehajúcu vyrovnávacím opatreniam, keďže účelom systému je vyrovnať dovozné clo. Ako je vysvetlené v odôvodnení 38 dočasného nariadenia, tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, keďže nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I bode i), v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca predovšetkým nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém ani postup, ktorý by potvrdzoval, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle prílohy I bodu i) a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na čerpanie výhod v rámci DEPBS. Tieto tvrdenia sa preto zamietajú.
(18)
V prípade predaja DEPB licencie jedna strana tvrdila, že skutočná predajná cena nedosahovala hodnotu licencie, a preto bola výhoda menšia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že výhoda získaná v rámci tohto systému bola vypočítaná na základe výšky úveru poskytnutého v rámci tejto licencie bez ohľadu na to, či sa licencia použila na vyrovnanie dovozného cla, alebo bola skutočne predaná. Akýkoľvek predaj licencie za nižšiu cenu, ako je jej nominálna hodnota, sa považuje za čisto obchodné rozhodnutie, ktoré nemení výšku výhody získanej v rámci tohto systému. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(19)
Jedna strana ďalej tvrdila, že aj keby sa DEPBS považoval za podliehajúci vyrovnávacím opatreniam, výhoda získaná v rámci tohto systému by sa nemala zakladať na vývoznej hodnote, ale na skutočnom využití licencie DEPB. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam vypočítala na základe výhody, ktorú získal príjemca a ktorá bola zistená počas OP. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemca získal výhodu v momente, keď sa uskutočnila vývozná transakcia v rámci tohto systému. V tom momente sa indická vláda musí zrieknuť colných poplatkov, čo predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Len čo colné orgány vydajú vývozný colný doklad, ktorý uvádza okrem iného výšku úveru v rámci DEPBS, ktorý sa má pre túto vývoznú transakciu poskytnúť, stráca indická vláda možnosť rozhodovať o udelení subvencie. Spoločnosť, ktorá vie, že v rámci DEPBS dostane subvenciu, má výhodnejšie postavenie, pretože môže túto subvenciu zohľadniť a ponúknuť nižšie ceny. Na určenie poskytnutia výhody je rozhodujúci moment vývozu, nie následné použitie, pretože vývozca, ktorý už takéto právo využívať výhodu získal, je na tom finančne lepšie. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(20)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto systému, odôvodnenia 29 až 41 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.3. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“)
(21)
Jedna strana tvrdila, že AAS by sa mal považovať za systém vrátenia cla, pretože dovezené materiály sa používajú na výrobu vyvážaného tovaru. V reakcii na toto tvrdenie bolo v odôvodnení 54 dočasného nariadenia vysvetlené, že podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla ani systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I bode i), v prílohách II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Indická vláda účinne neuplatňovala kontrolný systém ani postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Usudzuje sa teda, že štandardné normy vstupov a výstupov pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné a samotné nemôžu predstavovať kontrolný systém skutočnej spotreby, pretože podoba týchto štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne skontrolovať, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe vyvážaných výrobkov. Okrem toho nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu). Podsystém preto podlieha vyrovnávacím opatreniam a tvrdenie sa týmto zamieta.
(22)
Pokiaľ ide o výpočet výšky subvencie, v rozpore s tvrdením jednej strany musela byť pri určení výšky výhody, ktorá podlieha vyrovnávacím opatreniam, zohľadnená výhoda, ktorú v rámci AAS získal iný než príslušný výrobok. V rámci systému AAS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využitie výhody na dovoz vstupného materiálu oslobodeného od cla v súvislosti s konkrétnym výrobkom. V dôsledku toho je možné v prípade príslušného výrobku využiť všetky výhody poskytované týmto systémom.
(23)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto systému, odôvodnenia 42 až 58 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.4. Systém podpory vývozu kapitálového tovaru (ďalej len „EPCGS“)
(24)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto systému, odôvodnenie 59 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje.
3.5. Systém jednotiek orientovaných na vývoz (ďalej len „EOUS“)
(25)
Predtým, ako sa budeme zaoberať viacerými pripomienkami spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala status jednotky zameranej na vývoz (ďalej len „EOU“), je potrebné pripomenúť, že základnou povinnosťou EOU, ako sa stanovuje v dokumente o politike zahraničného obchodu 2004 - 2009 a 2009 - 2014, je dosiahnutie čistých devízových príjmov (net foreign exchange, NFE), t. j. v referenčnom období (5 rokov) celková hodnota vývozu musí byť vyššia ako celková hodnota dovezeného tovaru. V zásade všetky podniky, ktoré sa zaviažu vyviezť celú svoju produkciu tovaru alebo služieb, môžu byť ustanovené v rámci EOUS.
(26)
Jednotky orientované na vývoz zasa majú nárok na viaceré úľavy uvedené v odôvodnení 66 dočasného nariadenia. Zo zákona sú podmienené výkonnosťou vývozu, a preto sa považujú za špecifické a podliehajúce vyrovnávacím opatreniam na základe článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Vývozným cieľom EOU, ako je stanovené v kapitole 6.1 dokumentu o politike zahraničného obchodu 2009 - 2014, je conditio sine qua non na získanie subvencií.
(27)
Výnimky, ktoré EOU môže využívať, sú všetky stanovené zákonom v závislosti od vývoznej výkonnosti. EOUS sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovuje prísnym pravidlám stanoveným v prílohe I [písmená h) a i)], v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu.
(28)
Okrem toho sa doteraz nepotvrdilo, že by indická vláda mala zavedený kontrolný systém alebo postup, ktorým by sa dalo overiť, či a v akom množstve sa vstupy, zaobstarané bez cla a/alebo bez dane, spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Cieľom zavedeného kontrolného systému je monitorovať plnenie povinnosti dosiahnutia čistých devízových príjmov a nie spotrebu dovozu v súvislosti s výrobou vyvážaného tovaru.
(29)
Pokiaľ ide o stranu so statusom EOU, výhoda podlieha vyrovnávajúcim opatreniam, ak sú splnené tieto dve podmienky: i) neexistencia kontrolného systému a ii) uskutočnenie nadmerného odpočtu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že je nevyhnutné, aby indická vláda preukázala, že zaviedla riadny kontrolný systém s cieľom určiť, ktoré vstupy boli vo výrobnom procese spotrebované a v akom rozsahu. Neexistencia riadneho kontrolného systému sa bude riešiť ďalej. Pokiaľ ide o otázku nadmerného odpočtu, je to relevantné iba v prípade, keď sa zistilo, že určitý systém, v tomto prípade EOUS, je systém vrátenia cla v dobrej viere, ktorý spĺňa požiadavky príloh I, II a III k základnému nariadeniu. Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 27, EOUS sa nemôže považovať za prípustný systém vrátenia cla ani za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia.
(30)
Strana ďalej zdôraznila, že systém EOU automaticky umožňuje bezcolný dovoz surovín na vývoz konečného tovaru. Strana tvrdila, že systém EOU je porovnateľný s osobitným colným režimom aktívny zošľachťovací styk, nie so systémom vrátenia cla. Tvrdila, že bez ohľadu na to, či je výsledok týchto dvoch systémov teoreticky ten istý (vývoz tovaru, ktorý bol vyrobený zo surovín, z ktorých nebolo vybrané dovozné clo), medzi týmito dvoma systémami existujú podstatné rozdiely. Na podporu svojho názoru strana tvrdila, že v rámci systému vrátenia cla má vývozca právo žiadať o vrátenie cla uloženého na suroviny, z ktorých bol vyrobený konečný tovar. V režime aktívny zošľachťovací styk je vývozca oslobodený od akéhokoľvek dovozného cla, zo zákona má však povinnosť zaplatiť clo za každý konečný tovar predaný na domácom trhu. Strana tvrdila, že v režime aktívny zošľachťovací styk nemôže dôjsť k nadmernému odpočtu.
(31)
K tomu je potrebné predovšetkým poznamenať, že iba v prípadoch, keď je zavedený kontrolný systém, ktorého cieľom je monitorovať spotrebu dovážaných výrobkov vo vzťahu k výrobe vyvážaného tovaru, je možné určiť, či došlo k nadmernej platbe. Pokiaľ ide o tvrdenie strany, že EOUS nie je systém vrátenia cla, je potrebné poznamenať, že poznámka pod čiarou č. 2 prílohy I k základnému nariadeniu jasne stanovuje, že na účely základného nariadenia „odpustenie alebo zrušenie“ zahŕňa úplné alebo čiastočné oslobodenie alebo odloženie dovozných daní. Malo by byť zrejmé, že základný koncept systémov vrátenia a náhrady cla alebo oslobodenia od cla je rovnaký, t. j. že dovozné clo na dovoz surovín buď netreba zaplatiť, alebo treba nahradiť pod podmienkou, že takéto suroviny sa používajú pri výrobe výrobkov, ktoré sa následne vyvezú. Nakoniec by malo byť zrejmé, že EOUS musí spĺňať požiadavky príloh I, II a III k základnému nariadeniu, aby bolo možné určiť, či ho možno považovať za systém vrátenia cla v dobrej viere.
(32)
Strana ďalej tvrdila, že EOU podlieha riadnemu kontrolnému systému a ďalším kontrolným opatreniam, pokiaľ ide o vývoz a domáci predaj. Tvrdila, že v tejto záležitosti nie je relevantná iba politika zahraničného obchodu a príručka postupov (Handbook of Procedure), ktorá stanovuje zákony a postupy. Takisto by sa malo prešetriť, či sú zavedené ďalšie indické zákony a iné právne predpisy, ktorými sa zriaďuje primeraný a účinný kontrolný systém. Na podporu svojho tvrdenia strana uviedla, že pokiaľ ide o dovoz, nákupy na domácom trhu, vývoz a domáci predaj, je povinná zo zákona v súlade s oddielom 6.10.1 príručky postupov viesť riadne účtovníctvo a ukladať digitálne podpísané štvrťročné a ročné správy o pokroku. Strana ďalej tvrdila, že v súlade s hlavným zákonom o spotrebnej dani (Central Excise Act) z roku 1944 je pri predaji na domácom trhu zo zákona povinné vystavovať daňový doklad, na ktorom sú jasne uvedené napríklad splatné dane. Podľa tohto zákona je strana povinná každý mesiac predkladať podrobné informácie o svojom predaji na domácom trhu. Podľa zákona o spoločnostiach (Companies Act) z roku 1956 a platných účtovných štandardov je strana zo zákona povinná vo svojich auditovaných účtovných závierkach poskytnúť podrobné informácie o dovoze a verejnom obstarávaní na domácom trhu, ako aj vývoze a predaji na domácom trhu.
(33)
V tejto súvislosti je nesporné, že tento zákon o spoločnostiach môže poskytnúť rámec na účtovné štandardy v Indii. Na stanovenie toho, či EOU podlieha vyrovnávajúcim opatreniam, je však podstatné, či indická vláda zaviedla systém, ktorý umožňuje potvrdiť, či a v akom rozsahu boli vstupy oslobodené od cla alebo daní spotrebované pri výrobe vyvážaného tovaru.
(34)
Požiadavky stanovené v hlavnom zákone o spotrebnej dani slúžia na úplne iný účel, t. j. na zabezpečenie toho, že sa pri predaji na domácom trhu v Indii zaplatia príslušné dane. Zákon nekontroluje bezcolne dovezené materiály, ani nekontroluje súvislosť medzi vstupmi oslobodenými od cla a výslednými výrobkami určenými na vývoz, čo by bolo potrebné na to, aby mohol byť systém považovaný za systém vrátenia cla.
(35)
Čo sa týka ďalších kontrolných krokov, ktoré sú zavedené, je potrebné pripomenúť, ako je uvedené v odôvodnení 69 dočasného nariadenia, že od EOU sa nikdy nevyžaduje, aby určovali vzájomný vzťah medzi každou dovezenou zásielkou s miestom určenia zodpovedajúceho výsledného výrobku. Iba takéto kontroly zásielok by však indickým orgánom poskytli dostatok informácií o konečnom mieste určenia vstupov, aby sa overilo, či oslobodenia od cla/dane z predaja neprevyšujú vstupy pre vývoznú produkciu.
(36)
Napriek starostlivému posúdeniu tvrdení predložených touto stranou sa potvrdilo, že indická vláda nemá zavedený žiadny účinný kontrolný systém ani postup, aby potvrdila, či a v akom rozsahu boli vstupy získané bez cla/dane z predaja spotrebované pri výrobe vyvážaného výrobku (oddiel II bod 4 prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vrátenia cla oddiel II bod 2 prílohy III k základnému nariadeniu). Indická vláda navyše nevykonala ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupných materiálov, aj keď toto by za normálnych okolností pri neexistencii účinného kontrolného systému bolo potrebné (oddiel II bod 5 prílohy II a oddiel II bod 3 prílohy III k základnému nariadeniu). Okrem toho indická vláda neposkytla žiadny dôkaz, ktorým by sa preukázalo, že nedošlo k nadmernému odpočtu.
(37)
Strana tvrdila, že pri výpočte subvencie Komisia mala zohľadniť clo zaplatené z predaja konečných výrobkov na domácom trhu. V reakcii na toto tvrdenie je potrebné poznamenať, že napriek tomu, že účelom zriadenia EOU je dosiahnuť čisté devízové príjmy, EOU môže časť svojej výroby predať na domácom trhu. V rámci EOUS sa bude tovar považovať za dovážaný tovar, hoci stačí zaplatiť iba preferenčnú colnú sadzbu vo výške 50 %. EOU z tohto hľadiska nie je v inej situácii ako ostatné spoločnosti, ktoré pôsobia na domácom trhu, t. j. za nakúpený tovar treba zaplatiť platné clo/dane. V tejto súvislosti by malo byť jasné, že rozhodnutie indickej vlády uložiť daň za tovar určený na spotrebu na domácom trhu neznamená, že oslobodenie EOU od dovozného cla a náhrada dane z predaja nie je výhodou vo vzťahu k vývoznému predaju príslušného výrobku. Okrem toho predaj na domácom trhu nemá žiadny vplyv na všeobecnejšie posúdenie toho, či existuje primeraný kontrolný systém.
(38)
Strana takisto tvrdila, že Komisia pri výpočte výšky subvencie používa zlý menovateľ. Tvrdila, že správny menovateľ je obrat z celkového predaja a nie obrat z vývozného predaja. Toto tvrdenie sa muselo zamietnuť. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) vypočítaná v rámci systému rozložila na celkový vývozný obrat počas OP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od výkonnosti vývozu. Skutočnosť, že EOU môže predať časť svojej výroby na domácom trhu, nemení nič na tom, že jasným cieľom EOUS je vývoz.
(39)
A nakoniec strana tvrdila, že výhoda, ktorú získava spoločnosť, by sa mala rovnať nákladom na úver, ktorých sa indická vláda vzdala v období od dovozu surovín do vývozu hotových tyčí z nehrdzavejúcej ocele z Indie. Na podporu tohto tvrdenia sa strana odvolala na nedávne predbežné zistenie ministerstva obchodu USA v rámci antisubvenčného preskúmania nového odosielateľa, keď bolo nezaplatené clo považované za bezúročnú pôžičku poskytnutú spoločnosti v čase dovozu. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že Komisia nie je viazaná žiadnou metodikou výpočtu použitou ministerstvom obchodu USA, ale ustanoveniami základného nariadenia. V tomto prípade je použitá metodika výpočtu vysvetlená v odôvodneniach 75 a 76 dočasného nariadenia. V každom prípade by toto tvrdenie bolo relevantné iba vtedy, ak by clo bolo iba odložené (poznámka pod čiarou č. 3 prílohy I k základnému nariadeniu) a nešlo by o oslobodenie od cla, ako je tomu v tomto prípade.
(40)
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa týmto potvrdzujú odôvodnenia 60 až 77 dočasného nariadenia.
3.6. Systém vývozných úverov (ďalej len „ECS“)
(41)
Jedna strana priznala, že na svoj vývoz dostala preferenčný úver, tvrdila však, že sadzba úveru bola značne vyššia ako bežné sadzby úverov v EÚ, a preto by sa tento úver nemal považovať za výhodu.
(42)
V reakcii na to je potrebné poznamenať, že výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokmi zaplatenými za vývozné úvery a sumou, ktorá by bola splatná za bežné komerčné úvery využívané príslušnou spoločnosťou v Indii. V tomto prípade sa na výpočet výšky subvencie použila domáca referenčná hodnota. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(43)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa tohto systému, odôvodnenia 78 až 86 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
3.7. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam
(44)
Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem, predstavuje 3,3 % až 4,3 %. Keďže táto výška je rovnaká ako úroveň stanovená v odôvodnení 87 dočasného nariadenia, toto odôvodnenie sa preto potvrdzuje.
SYSTÉM→
DEPBS (3)
AAS (3)
EOU (3)
ECS (3)
Spolu
SPOLOČNOSŤ
Chandan Steel Ltd.
1,5 %
1,5 %
0,4 %
3,4 %
Venus group
2,6 % až 3,4 %
0 až 0,8 %
3,3 % (4)
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
4,3 %
(45)
Metodika stanovenia subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, bola uvedená v odôvodnení 88 dočasného nariadenia. V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia výška subvenčného rozpätia pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré nie sú zaradené do vzorky, vypočítaná na základe váženého priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti vo vzorke, predstavuje 4,0 %. Odôvodnenie 88 dočasného nariadenia sa teda potvrdzuje.
(46)
Základ na stanovenie subvenčného rozpätia pre celú krajinu bol stanovený v odôvodnení 89 dočasného nariadenia. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, potvrdzuje sa týmto odôvodnenie 89 dočasného nariadenia.
4. VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE
(47)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 90 až 93 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
5. UJMA
(48)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa ujmy, odôvodnenia 94 až 122 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
(49)
Vzhľadom na to, že neexistujú žiadne iné pripomienky týkajúce sa príčinnej súvislosti, odôvodnenia 123 až 136 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7. ZÁUJEM ÚNIE
(50)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, závery uvedené v odôvodneniach 137 až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8. KONEČNÉ VYROVNÁVACIE OPATRENIA
8.1. Úroveň odstránenia ujmy
(51)
Jedna strana tvrdila, že priemerné ziskové rozpätie pred zdanením vo výške 9,5 %, ktoré vychádzalo zo situácie v roku 2007 a využívalo sa na výpočet cien nespôsobujúcich ujmu s cieľom stanoviť rozpätie ujmy, nie je reprezentatívne pre dlhodobé priemerné ziskové rozpätie pred zdanením v prípade výrobného odvetvia. Strana tvrdila, že referenčný rok na výpočet zisku bol výnimočným rokom a že roky 2005 a 2006 by boli reprezentatívnejšie, keďže išlo o obvyklé hospodárske roky, v ktorých sa ziskové rozpätie pohybovalo medzi 4 až 6 %.
(52)
Cieľový zisk použitý v predbežnej fáze bol založený na váženom priemere ziskového rozpätia, ktoré výrobcovia z Únie zaradení do vzorky realizovali v roku 2007. Tento rok sa považoval za najreprezentatívnejší rok, keď výrobcovia z Únie netrpeli subvencovaním spôsobujúcim ujmu. Táto pripomienka sa preto zamieta a ziskové rozpätie použité v predbežnej fáze sa týmto potvrdzuje.
(53)
Vzhľadom na to, že neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, týmto sa potvrdzujú odôvodnenia 149 až 153 dočasného nariadenia.
8.2. Záver o úrovni odstránenia ujmy
(54)
Metodika použitá v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzuje.
8.3. Úroveň cla
(55)
Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 15 ods. 1 základného nariadenia by malo byť konečné vyrovnávacie clo uložené na úrovni dostatočnej na odstránenie ujmy spôsobenej subvencovaným dovozom bez toho, aby sa prekročilo zistené subvenčné rozpätie.
(56)
Na základe uvedeného sa sadzby vyrovnávacieho cla stanovili porovnaním rozpätí odstránenia ujmy a subvenčných rozpätí. V dôsledku toho je navrhované vyrovnávacie clo takéto:
Spoločnosť
Subvenčné rozpätie
Rozpätie ujmy
Sadzba vyrovnávacieho cla
Chandan Steel Ltd.
3,4 %
28,6 %
3,4 %
Venus group
3,3 %
45,9 %
3,3 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
4,3 %
51,5 %
4,3 %
Spolupracujúce spoločnosti nezaradené do vzorky
4,0 %
44,4 %
4,0 %
Všetky ostatné spoločnosti
4,3 %
51,5 %
4,3 %
(57)
Sadzby vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Zohľadňujú preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla platného pre „všetky ostatné spoločnosti“) sa teda dajú uplatňovať výlučne pri dovoze výrobkov s pôvodom v Indii, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j. uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovážané výrobky vyrábané akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá sa osobitne neuvádza v normatívnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s týmito osobitne uvedenými spoločnosťami, sa nevzťahujú tieto sadzby a podliehajú colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“.
(58)
Každú žiadosť o uplatňovanie sadzieb vyrovnávacieho cla pre jednotlivé spoločnosti (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných alebo predajných subjektov) je potrebné bezodkladne adresovať Komisii (5) spolu so všetkými náležitými informáciami, najmä pokiaľ ide o všetky zmeny v činnosti spoločnosti, ktoré súvisia s výrobou, domácim predajom a predajom na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných alebo predajných subjektov. Ak je to vhodné, vykoná sa zodpovedajúca zmena a doplnenie tohto nariadenia a aktualizácia zoznamu spoločností, ktoré využívajú výhody individuálnych colných sadzieb.
8.4. Konečný výber dočasného cla
(59)
Vzhľadom na rozsah zisteného subvenčného rozpätia a vzhľadom na úroveň ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa s konečnou platnosťou vybrali sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého dočasným nariadením,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz tyčí a prútov z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončení za studena už ďalej neupravených, iných ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, v súčasnosti zaradených pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a s pôvodom v Indii.
2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1 a vyrábaný uvedenými spoločnosťami takáto:
Spoločnosť
Clo (%)
Doplnkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Bombaj
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj;
Precision Metals, Bombaj;
Hindustan Inox Ltd., Bombaj;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
4,3
B004
Spoločnosti uvedené v prílohe
4,0
B005
Všetky ostatné spoločnosti
4,3
B999
3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom dočasného vyrovnávacieho cla uloženého podľa nariadenia (EÚ) č. 1261/2010 na tyče a prúty z nehrdzavejúcej ocele, po tvarovaní za studena alebo dokončení za studena už ďalej neupravené, iné ako tyče a prúty s kruhovým prierezom s priemerom 80 mm alebo väčším, v súčasnosti zaradené pod kódy KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 a s pôvodom v Indii sa vyberajú s konečnou platnosťou.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 19. apríla 2011