РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Латвия
(текст от значение за ЕИП)
(2011/226/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 3 на приложение VIII към него,
като взе предвид искането, отправено от Латвия,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможност Латвия да запази в сила за срок от седем години - от датата на присъединяване и при посочените в този акт условия - забраната за придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани в Латвия, нито имат клонове или представителства в тази държава, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може да бъде удължен само веднъж за не повече от три години.
(2)
На 6 декември 2010 г. Латвия изпрати искане за удължаване с три години на преходния период за придобиването на земеделска земя.
(3)
Основната причина за преходния период бе необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности след въвеждането на единния пазар и прехода към Общата политика в областта на селското стопанство в Латвия. По-специално целта бе да се отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики между цените на земята и доходите в сравнение с Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Португалия,, Финландия, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Другата цел на преходния период бе да се улеснят процесите на реституция и приватизация на земеделска земя от страна на селскостопанските производители. Още в доклада си от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (наричан по-нататък „междинния преглед от 2008 г.“), Комисията подчерта значимостта на приключването на посочената реформа в селското стопанство до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Данни на Евростат показват, че цените на земеделската земя в Латвия са по-ниски от тези в ЕС. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не бе предвидено или сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Разликите в цените на земеделска земя между Латвия и ЕС 15 са обаче толкова значителни, че могат да възпрепятстват ефективния напредък в ценовото сближаване.
(5)
Аналогично на информацията за цените на земеделска земя данните на Евростат сочат, че между Латвия и ЕС 15 все още съществува разлика в БВП на глава от населението, изразен в стандарти на покупателна способност. В този смисъл сегашните цени на земеделска земя в Латвия са високи в сравнение с покупателната способност на нейните граждани.
(6)
Конкурентоспособността на селскостопанския сектор в Латвия остава по-слаба спрямо същия сектор в ЕС 15, като този проблем е обусловен от трудностите при достъпа до финансови средства и високите лихвени проценти, прилагани към търговски заеми за придобиването на земеделска земя (15 % на година за 2009 г. според данни, предоставени от латвийските власти).
(7)
Според данни на държавната поземлена служба на Латвия, предоставени от латвийските компетентни органи, към 1 януари 2010 г. земеделската земя представлява 37,7 % от общата територия на държавата, а 45,8 % са заети от горски масиви. Данните сочат, че през 2007 г. 62 % от земеделската земя е била притежавана от селскостопански производители, а 26,6 % е била под наем. Макар земеделската земя в Латвия вече да е предимно частна собственост, реституцията на права на собственост и поземлената реформа в селските райони все още не са приключили.
(8)
Липсата на яснота относно правата на собственост е явна пречка пред сделките със земя и консолидирането на земеделските имоти. От своя страна разпокъсването на земята е допълнителен фактор за ниската конкурентоспособност и за по-слабата пазарна ориентираност на стопанствата. В този контекст данните на Евростат показват, че макар да е налице процес на постепенно консолидиране на земята и че между 2001 г. и 2007 г. средното количество на обработвана земеделска земя за всяко стопанство в Латвия се е увеличило от 10 ha на 16 ha, то все още е по-ниско спрямо други държави-членки на ЕС като Дания, Германия и Швеция, където за 2007 г. този среден показател бе съответно 60 ha, 46 ha и 43 ha.
(9)
Неотдавнашната световна финансова и икономическа криза също оказа отрицателно въздействие върху икономиката на Латвия. Липсата на търсене, последвана от рязко понижение на изкупните цени на селскостопанските продукти в период, когато цените на суровините се запазиха на високите си равнища от 2008 г., допълнително утежни неблагоприятното положение на латвийските селскостопански производители в сравнение с тези от ЕС 15.
(10)
Въз основа на това могат да бъдат споделени прогнозите на латвийските компетентни органи, според които премахването на ограниченията от 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Латвия. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на латвийския пазар на земеделска земя.
(11)
С оглед на това преходният период, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., следва да бъде удължен с три години.
(12)
Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., с цел да се подготви напълно пазарът за либерализация и дори при неблагоприятни икономически условия, от изключително значение ще продължава да бъде подобряването на такива фактори като кредитните и застрахователните услуги за селскостопанските производители и завършването на поземлената структурна реформа през преходния период.
(13)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е бил основен фактор за просперитета на Европа, засиленият приток на чуждестранни капитали би генерирал потенциални ползи и за селскостопанския пазар в Латвия. Както бе подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха оказали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и селскостопанската производителност. Също така постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би подпомогнало подготовката за пълна либерализация на пазара.
(14)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Латвия след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Латвия, посочен в глава 3 на приложение VIII към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 7 април 2011 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 7 de Abril de 2011
que prorroga o período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos na Letónia
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2011/226/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado de Adesão da República Checa, da Estónia, de Chipre, da Letónia, da Lituânia, da Hungria, de Malta, da Polónia, da Eslovénia e da Eslováquia,
Tendo em conta o Acto de Adesão da República Checa, da Estónia, de Chipre, da Letónia, da Lituânia, da Hungria, de Malta, da Polónia, da Eslovénia e da Eslováquia, nomeadamente o anexo VIII, capítulo 3,
Tendo em conta o pedido apresentado pela Letónia,
Considerando o seguinte:
(1)
O Acto de Adesão de 2003 estabelece que a Letónia pode manter em vigor, nas condições estabelecidas nesse acto, por um período de sete anos a contar da data da adesão, que termina em 30 de Abril de 2011, a proibição de aquisição de prédios rústicos por pessoas singulares e colectivas de outros Estados-Membros que não estejam estabelecidas nem registadas nem possuam uma sucursal ou agência na Letónia. Esta disposição constitui uma derrogação temporária à livre circulação de capital garantida pelos artigos 63.o a 66.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia. O período transitório pode ser prorrogado uma única vez, por um período máximo de três anos.
(2)
Em 6 de Dezembro de 2010, a Letónia pediu a prorrogação por três anos do período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos.
(3)
A principal justificação para o período transitório era a necessidade de proteger as condições socioeconómicas para as actividades agrícolas na sequência da introdução do mercado único e da transição para a política agrícola comum na Letónia. Em especial, pretendia dar resposta às preocupações expressas a respeito do possível impacto, no sector agrícola, decorrente da liberalização da aquisição de prédios rústicos, devido às grandes diferenças iniciais entre os preços dos terrenos e os rendimentos quando comparados com os da Bélgica, Dinamarca, Alemanha, Irlanda, Grécia, Espanha, França, Itália, Luxemburgo, Países Baixos, Áustria, Portugal, Finlândia, Suécia e Reino Unido (a seguir designados UE-15). O período transitório destinava-se também a facilitar o processo de privatização e de restituição dos prédios rústicos aos agricultores, tendo a Comissão, no seu Relatório de 16 de Julho de 2008 sobre a revisão das medidas transitórias para a aquisição de propriedades agrícolas, definidas no Tratado de Adesão de 2003 (a seguir designada «revisão intercalar de 2008»), sublinhado já a importância da conclusão da já citada reforma da política agrícola até ao final do período transitório previsto (1).
(4)
De acordo com dados do Eurostat, o preço dos terrenos agrícolas na Letónia é inferior ao preço dos terrenos agrícolas na UE. Embora a plena convergência de preços dos terrenos não fosse nem esperada nem entendida como uma condição necessária para pôr termo ao período de transição, as diferenças apreciáveis de preços entre a Letónia e a UE-15 são de molde a poder ainda refrear uma evolução harmoniosa para a convergência dos preços.
(5)
Tal como acontece para o nível dos preços dos terrenos agrícolas, os dados do Eurostat mostram que o diferencial entre o PIB per capita da Letónia e da UE-15, em paridade de poder de compra, continua a manter-se. Assim, o preço dos prédios rústicos à venda na Letónia são elevados para os residentes, tendo em conta o seu poder de compra.
(6)
A baixa competitividade do sector agrícola da Letónia, quando comparado com o sector agrícola da UE-15, continua também a manter-se, problema que é agravado pelas dificuldades de acesso a recursos financeiros e pelas elevadas taxas de juro praticadas nas linhas comerciais de crédito para a aquisição de prédios rústicos (15 % ao ano em 2009, de acordo com os dados fornecidos pelas autoridades da Letónia).
(7)
Acresce ainda que, de acordo com os dados fornecidos pelas autoridades da Letónia e baseados nos dados dos respectivos serviços cadastrais, os terrenos agrícolas representavam, em 1 de Janeiro de 2010, 37,7 % do território total do país, com as florestas a cobrirem 45,8 % do mesmo território. Em 2007, 62 % dos prédios agrícolas eram propriedade de agricultores e 26,6 % desses prédios estavam arrendados. Embora os terrenos agrícolas da Letónia se encontrem predominantemente nas mãos de privados, o processo de restituição dos direitos de propriedade e a reforma fundiária das zonas rurais ainda não estão concluídos.
(8)
A indefinição a nível dos direitos de propriedade prejudica inevitavelmente as transacções imobiliárias e a consolidação das propriedades agrícolas. A fragmentação fundiária, por seu lado, contribui ainda mais para a baixa competitividade e conduz a explorações menos orientadas para o mercado. Neste contexto, os dados do Eurostat mostram que, apesar de estar em curso uma consolidação gradual dos terrenos agrícolas e de a superfície média dos terrenos agrícolas por exploração ter aumentado na Letónia de 10 ha para 16 ha entre 2001 e 2007, continua a ser inferior à superfície média noutros Estados-Membros da UE, como a Dinamarca, Alemanha ou Suécia, onde essa superfície média era de 60 ha, 46 ha e 43 ha, respectivamente, em 2007.
(9)
A recente crise financeira e económica mundial teve também um impacto negativo na economia da Letónia. A baixa procura, que foi seguida de uma quebra acentuada do preço dos produtos rústicos, num momento em que os preços das matérias-primas se mantêm nos mesmos níveis elevados de 2008, agravou ainda mais a já desvantajosa posição dos agricultores da Letónia, quando comparados com os agricultores da UE-15.
(10)
Perante este cenário, pode prever-se, como o fazem as autoridades da Letónia, que o levantamento das restrições em 1 de Maio de 2011 exerceria pressão sobre os preços dos prédios rústicos na Letónia. Assim, com o fim do período transitório, a ameaça de fortes perturbações pairaria sobre o mercado fundiário agrícola na Letónia.
(11)
O período transitório referido no anexo VIII, capítulo 3, do Acto de Adesão de 2003 deve, pois, ser prorrogado por três anos.
(12)
A fim de preparar plenamente o mercado para a liberalização, continua a revestir-se de grande importância, mesmo em circunstâncias económicas adversas, favorecer a melhoria de factores tais como os instrumentos de crédito e de seguros para os agricultores, bem como a conclusão da reforma estrutural da agricultura, durante o período de transição, conforme já sublinhado na revisão intercalar de 2008.
(13)
Uma vez que o mercado único e aberto sempre foi central para a prosperidade europeia, um maior influxo de capitais estrangeiros seria também potencialmente benéfico para os mercados agrícolas da Letónia. Conforme sublinhado na revisão intercalar de 2008, o investimento estrangeiro no sector agrícola teria também efeitos significativos a longo prazo na constituição de capital e conhecimentos, no funcionamento dos mercados fundiários e na produtividade da agricultura. A atenuação progressiva das restrições à propriedade estrangeira durante o período de transição contribuiria também para preparar o mercado para a liberalização plena.
(14)
Para garantir a segurança jurídica e evitar um vazio legal no sistema jurídico nacional da Letónia após a expiração do actual período de transição, a presente decisão deverá entrar em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O período transitório respeitante à aquisição de prédios rústicos na Letónia, referido no anexo VIII, capítulo 3, do Acto de Adesão de 2003, é prorrogado até 30 de Abril de 2014.
Artigo 2.o
A presente decisão entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Feito em Bruxelas, em 7 de Abril de 2011.