РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 627/2011 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 30 септември 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата бе открита в отговор на жалба, подадена на 16 август 2010 г. от Комитета за защита на промишлеността на безшевни тръби от неръждаема стомана на Европейския съюз (наричан по-долу „Комитетът за защита“), от името на две групи производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), представляващи основен дял, в случая повече от 50 % от общото производство на безшевни тръби от неръждаема стомана на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на КНР, известните вносители, доставчици и потребители, както и техните асоциации, за започването на процедурата. Комисията уведоми също и производителите в Съединените щати (наричани по-долу „САЩ“), тъй като те бяха разгледани като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(4)
Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, несвързани вносители и производители от Съюза, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да прецени доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички производители износители, вносители и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за откриване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с продукта, предмет на разследване, в периода на разследване от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на КНР.
a) Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(6)
От 31 китайски производители износители или групи производители износители, които се представиха, Комисията избра, в съответствие с член 17 от основния регламент, представителна извадка въз основа на най-големия представителен обем на износ, който разумно би могъл да бъде разследван в рамките на наличното време. Представителната извадка се състоеше от три (групи) дружества, представляващи 25 % от общия внос, регистриран в Евростат по време на ПР и над 38 % от общия брой оказали съдействие износители по време на ПР. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти, но те не повдигнаха възражения по предложената представителна извадка.
б) Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
От 21 производители от Съюза, с които се свърза Комисията, единадесет предоставиха необходимата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от две групи, представляващи петима производители от Съюза. Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството. Включените в представителната извадка производители от Съюза представляваха 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 80 % от производителите, които се представиха.
(8)
От 62 несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха на въпросите, свързани с изготвянето на представителната извадка, в срок. Ето защо беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и на всички тези дружества бяха изпратени въпросници. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие в разследването.
в) Отговори на въпросниците и проверки
(9)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“) или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Всички групи производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ.
(10)
Три (групи) дружества поискаха индивидуално разследване. Разглеждането на тези заявления на временния етап бе невъзможно да бъде извършено в определения срок. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на тези дружества ще бъде взето на окончателния етап на процедурата.
(11)
Комисията официално разгласи резултатите от констатациите за ТДПИ пред съответните включени в представителната извадка производители износители от КНР, както и пред производителите от Съюза.
(12)
Отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители от Китай, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, двама несвързани вносители от Съюза и един потребител.
(13)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ и ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City и свързаните с него дружества: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong,
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai и свързаните с него дружества: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing,
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Германия,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Германия,
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Испания.
-
PEXCO, Scranton, Пенсилвания,
-
Salem Tube, Greenville, Пенсилвания,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Тексас,
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Пенсилвания.
3. Период на разследване
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, са някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (наричани по-долу „разглежданият продукт“). Това включва неокончателно обработени кухи полуфабрикати, горещо обработени продукти и студено обработени продукти.
(16)
В производствения процес обикновено като суровина се използват цилиндри („заготовки“) от неръждаема стомана. На първия етап от производството неокончателно обработен кух полуфабрикат се получава било чрез екструдираща преса, било чрез горещо пробиване. След това кухият полуфабрикат може да бъде първоначално подложен на гореща обработка, от която се получава горещо обработена тръба, след което се подлага на студена обработка (студен пилигримов процес) или процес на студено изтегляне, от които се получава студено обработена тръба. Всички видове продукти (кухи полуфабрикати, горещо обработени тръби и студено обработени тръби) имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(17)
Безшевните тръби от неръждаема стомана се използват предимно в следните промишлености: химическата и нефтохимическата промишленост, производството на торове, производството на електроенергия, строително инженерство и строителството, фармакологията и медицинските технологии, биотехнологията, обработката на води и изгарянето на отпадъци, проучванията и добива на нефт и газ, обработка на въглища и газ, обработка на храни.
(18)
Един производител от Съюза, който допълнително обработва безшевни тръби от неръждаема стомана, заяви, че при необходимост от налагане на мерки кодът по КН 7304 49 10 следва да бъде изключен от техния обхват, тъй като той покрива неокончателно обработени кухи полуфабрикати, използвани само за допълнителна обработка. Въпреки това разследването показа, че доставчиците както от Съюза, така и от Китай на този производител от Съюза са декларирали продадените на този производител стоки като горещо обработени или студено обработени стоки.
(19)
Действително декларирането на тези продукти като „неокончателно обработени кухи полуфабрикати, които се използват само за производството на тръби с други напречни сечения и дебелини на стените“ засяга стоки, които не винаги имат различни физични характеристики, а просто различно приложение. Временно беше заключено, че няма причини „необработени кухи полуфабрикати“ да бъдат изключени от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(20)
Разглежданият продукт и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани на вътрешния пазар в КНР, както и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. Следователно временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от посочения член за производителите, за които се установи, че отговарят на всички критерии, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна държавна намеса, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат един ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се осъществява по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване всички три включени в представителната извадка (групи) производители поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха с формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(24)
Разследването установи, че нито един от включените в представителната извадка (групи) производители износители от КНР не отговаря на изискванията на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и следователно не може да бъде третиран като дружество, работещо в условията на пазарна икономика.
(25)
Никое от дружествата не е изпълнило изискванията на критерий 1, поради държавна намеса при вземането на решения във връзка с придобиването на основната суровина (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана). Тези суровини представляват доста над 50 % от производствените разходите на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана). Следователно тези суровини са основната суровина за производството на разглеждания продукт.
(26)
Китайската държава има основна роля в определянето на цените на суровините за безшевни тръби от неръждаема стомана и осъществява непрекъсната намеса на пазара, като използва следните средства: прилага се експортна такса и не се възстановява ДДС. На първо място, от 1 януари 2008 г. основните суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана, подлежат на 15 % експортна такса. На второ място, държавата не възстановява ДДС върху износа на тези суровини.
(27)
Включените в представителната извадка дружества получават своите основни суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана на вътрешния китайски пазар. Разследването установи, че средно, в зависимост от класа на стоманата, китайските цени на суровините са с около 30 % по-ниски от тези на световните пазари (САЩ или ЕС).
(28)
При положение, че КНР трябва да внася по-голямата част от желязната руда на международни пазарни цени, ясно е, че страната не извлича полза от никакви природни сравнителни предимства, които биха обяснили ниската цена на основните суровини на китайския вътрешен пазар. В същото време, в продължение на няколко години, различни проучвания говорят за значителна държавна намеса в този сектор. (3) Тези доклади посочват, че китайското правителство е определило 14 „ключови“ промишлености и седем „опорни“ промишлености. Основните консуматори по веригата на специална стомана са сред седемте „опорни“ промишлености, подкрепяни от китайското правителство чрез неговата промишлена политика. (4) Негативното влияние на експортната такса и частичното възстановяване на ДДС също бяха подчертани в прегледите от СТО на търговските политики и практики на КНР. (5)
(29)
Както беше посочено в Прегледа на търговската политика от СТО, експортните такси и възстановяването на ДДС са политически инструменти, чиято употреба намалява обема на износа на въпросните суровини, отклонява запасите към вътрешния пазар и води до натиск към снижаване на цените на тези продукти на вътрешния пазар. (6) Действително настоящото разследване установи значителна ценова разлика между цените на вътрешния и на световния пазар. Тази разлика представлява косвена помощ за националните промишлености надолу по веригата, като по този начин им дава конкурентно предимство. Този аргумент допълнително се подкрепя от факта, че няма наложена експортна такса върху износа на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана), за който се прилага и възстановяване на ДДС.
(30)
Настоящото разследване, установявайки различното приложение на експортните такси и възстановяването на ДДС за промишленостите както нагоре, така и надолу по веригата, демонстрира държавна намеса, което може да бъде заключено от значителната ценова разлика на суровини от неръждаема стомана (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана) на китайския и на световния пазар.
(31)
Като се има предвид ценовата разлика между вътрешния китайски пазар и световния пазар, при липсата на държавна намеса, националните производители на посочените по-горе суровини ще бъдат склонни да изнасят своята продукция на пазари с по-високи цени, където ще получат по-добра печалба. Статистическите данни на китайските митнически служби потвърждават, че почти няма износ на заготовки от неръждаема стомана от КНР към останалия свят. През 2009 г. износът на слитъци от неръждаема стомана и други първични форми на неръждаема стомана възлиза на по-малко от 2 тона, а през 2010 г. - на по-малко от 5 тона. Това е още един факт, демонстриращ държавна намеса на пазара на суровини.
(32)
Тези китайски практики следва да бъдат считани като основен фактор за държавна намеса при вземането на решения на дружества относно суровините. Действително настоящата система на Китай за високи експортни мита и невъзстановяване на ДДС за износ на суровини до голяма степен води до ситуация, при която цените на китайските суровини продължават да се регулират от държавата и най-вероятно и в бъдеще ще продължат да осигуряват подкрепа на китайските производители на безшевни тръби от неръждаема стомана.
(33)
Освен това, във връзка с критерий 1, едно от дружествата не включи в информацията за представителната извадка и искането за ТДПИ два свързани доставчика на суровини. Дружеството заяви, че тези доставчици осигуряват малки количества, като по този начин фактът, че не са докладвани, не би могъл и няма да има някакво съществено влияние върху резултатите от разследването. Беше отбелязано, че преди всичко Комисията трябва да получи пълна картина за всички дружества в група, занимаваща се с производство или продажба на разглеждания продукт, независимо от размера на тези дружества или на техните продажби. Освен това беше посочено, че доставките на суровини са доста фрагментирани, разпръснати между няколко малки доставчици. Беше направено заключението, че дружеството, без да се има предвид изопачаването на основната информация, описано по-горе, не успя да покаже, че неговите бизнес решения са взети в отговор на пазарните сигнали, без значителна държавна намеса и цените са отразявали пазарните стойности.
(34)
Освен критерий 1, някои дружества не успяха да покажат, че отговарят на критерии 2 и 3. Две дружества не успяха да покажат, че имат ясен набор от счетоводни документи, които са одитирани от независим експерт в съответствие с международните счетоводни стандарти. За едното дружество несъответствията във финансовите отчети не бяха отразени в одиторския доклад. Друго дружество не успя да представи финансови отчети за няколко години от своята дейност.
(35)
И накрая едно дружество е получило заеми от държавни банки на преференциални цени, значително по-ниски от пазарните. Това показа, че разходите за производство и финансовата ситуация са значително изкривени от системата на непазарна икономика.
(36)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ, бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и три включени в представителната извадка (групи) производители износители.
(37)
Едно дружество заяви, че решението на Комисията да отхвърли ТДПИ е повлияно и следователно предубедено от изчислението на дъмпинговия марж. В тази връзка трябва да бъде отбелязано, че определянето на ТДПИ предшества всякакви дъмпингови изчисления и всички проверки, които бяха направени, са свързани единствено с данните за определяне на ТДПИ. Следователно жалбата е неоснователна.
(38)
Едно дружество заяви, че от него не е било поискано да подаде заявление за ТДПИ за свързани доставчици на суровини. Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен. В известието ясно се посочва, че имената и точните дейности на всички свързани дружества в производството и/или продажбата (за износ и/или на вътрешния пазар) на разследвания продукт, трябва да бъдат съобщавани на Комисията.
(39)
Освен това същото дружество заяви, че нередностите на пазара на суровини не са били значителни, защото 17,5 % от суровините се внасят от несвързани международни доставчици, а останалата част се купува предимно от свързани дружества. Според информация, с която разполага Комисията, около 30 % от суровините се купуват на местния пазар , а останалата част се внася предимно от свързани доставчици. В този контекст трябва да бъде отбелязано, че трансферните цени от свързани доставчици обикновено не се считат за достоверна информация. Освен това, като цяло, цените, на които дружеството купува суровините от независими доставчици са значително по-ниски от цените в ЕС или в САЩ, както за останалите разследвани производители износители. Следователно жалбата се отхвърля.
(40)
Едно дружество оспори изчисленията, направени от Комисията на ценовата разлика между цените на суровините на вътрешния китайски и на световния пазар. След проверка Комисията потвърди изчислението. По-конкретно дружеството не взе предвид увеличението за сплави, прилагано от доставчици от САЩ и ЕС. Жалбата трябваше да бъде отхвърлена.
(41)
Едно дружество заяви, че несъответствията между декларацията за данък върху дохода и финансовия отчет са нормални, незначителни и следователно обясненията в бележките към финансовия отчет не са задължителни. Ето защо това не следва да е повлияло на решението на Комисията. Посочва се, че несъответствията по отношение на годишната печалба са близо 30 милиона RMB, които следователно е трябвало да бъдат счетени за значителни и да бъдат обясненi в бележките към финансовия отчет.
(42)
Друга жалба е свързана с предполагаемото нарушение на Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки и основния антисубсидиен регламент на ЕС (7). Дружеството заяви, че отхвърлянето на заявление за ТДПИ въз основа на факта, че дружествата могат да получават субсидии, ощетява износителя, заради субсидии, считани за незаконни, без всякаква обосновка. Този аргумент трябва да бъде отхвърлен. Заявленията за ТДПИ не са били отхвърлени от съображения за евентуални субсидии, а на базата на конкретни основания, изложени в съображенията по-горе, както и в подробните документи, за разгласяване на ТДПИ, изпратени на страните. Основната причина за отхвърлянето на ТДПИ са били нередности на пазара на суровини. Освен това трябва да бъде подчертано, че някои дружества са получавали заеми от държавни банки на преференциални лихвени проценти, значително по-ниски от пазарните, което ясно показва връзката с предишната непазарна икономика.
(43)
В заключение никой от получените коментари не беше такъв, че да промени констатациите по отношение на определянето на ТДПИ.
2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени, количества, условията и параметрите на продажбата са определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(45)
Трите включени в представителната извадка (групи) дружества, упоменати по-горе, на които е отказано ТДПИ, също са поискали индивидуално третиране (ИТ). В крайна сметка беше установено, че всички три включени в представителната извадка (групи) дружества отговарят на условията на член 9, параграф 5 от основния регламент и следователно може да им бъде предоставено индивидуално третиране.
3. Нормална стойност
а) Държава аналог
(46)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(47)
В известието за откриване на процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като държава аналог за установяването на нормалната стойност за КНР. Една страна заяви, че пазарът на Индия е по-сходен на този на Китай поради сходното ниво на развитие. Комисията не получи съдействие от индийските производители. САЩ изглеждаха подходящи първоначално, като се има предвид тяхната отвореност към конкуренция (митнически тарифи в размер от 0 % в сравнение с 10 % в Индия) и сравнително добро ниво на конкуренция на вътрешния пазар с 15 до 20 американски производители.
(48)
Въпреки това отговорите на въпросника и проверката на място разкриха, че САЩ не са подходяща държава аналог. Всички оказали съдействие американски производители, разчитат на внос на основни суровини и готови продукти от техните дружества-майки в ЕС и поддържат ограничена производствена дейност в САЩ, главно, за да отговорят на специфични или изключително спешни поръчки. В действителност производственият обем на американските производители е част от този на дружествата-майки в Европа. И най-важното е, че американските производители имат високи разходи за обработка, които отразяват техните конкретни производствени обстоятелства. Тези разходи водят до високи цени на вътрешния пазар на САЩ.
б) Определяне на нормална стойност
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност се определя въз основа на цената или нормалната стойност в трета страна с пазарна икономика или експортните цени от такава страна до други страни, включително ЕС. Като се има предвид, че нормалната стойност не можа да се определи на базата на цените или конструираните стойности в САЩ поради причините, изложени в предходното съображение, беше проучен втория метод. Но поради причините, изложени по-долу, този метод също не е подходящ за настоящия случай. Точно както продажните цени на вътрешния пазар в САЩ, износните цени на САЩ също са засегнати от високите производствени разходи и от ограничен обем на износа, т.е., по-малко от 2 % от китайския износ за ЕС. Става ясно също, че част от износа се прави за свързани дружества и затова е ненадежден за определяне на нормалната стойност.
(50)
Като алтернатива на двата метода, посочени по-горе, член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент предвижда нормалната стойност да може да се определя на всяка друга разумна база, включително цената, действително платена или подлежаща на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно коригирана, ако бъде необходимо, за да включва разумна печалба. Този метод е временно използван в настоящия случай, като се има предвид, че разследването установи на този етап, че САЩ не е подходяща държава аналог.
(51)
За видовете продукти, изнасяни от включените в представителната извадка китайски (групи) производители износители, които не са продавани от включените в представителната извадка производители от Съюза, Комисията временно използва цени, действително платени или подлежащи на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно регулирани, ако е необходимо, така че да включват разумна печалба, на най-близко наподобяващите видове продукти със същия диаметър, клас стомана и вид на продукта (например студено или топло обработен).
4. Експортна цена
(52)
Във всички случаи разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена е определяна в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на базата на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
5. Сравнение
(53)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравняване на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на включените в представителната извадка производители от Съюза, установени съгласно изложеното в съображение 50 по-горе.
(54)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха предвидени съответните корекции във всички случаи, в които се счетоха за уместни, точни и подкрепени от проверени доказателства. По-конкретно беше направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, разходите за гаранции, комисиони, разходите по кредити, банковите такси, нивото на търговия и съгласно изложеното в съображение 70 по-долу, гаранция за качество.
6. Дъмпингови маржове
(55)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(56)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ, са определени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност, определена въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени в Съюза за сходния продукт, надлежно коригирани така, че да включват разумна печалба, както подробно бе описано в съображения 50 и 51 по-горе със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт на всяко дружество за Съюза, както бе посочено по-горе.
(57)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружества, включени в представителната извадка
Временни дъмпингови маржове
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(58)
Дъмпинговият марж за другите оказали съдействие производители износители от КНР, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове на производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това, временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 71,1 %.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(60)
Като се има предвид високата степен на съдействие по време на разследването (оказалите съдействие дружества представляват около 64 % от общия внос, регистриран в Евростат за периода на разследване), маржът, който се прилага в национален мащаб за неоказалите съдействие производители износители беше определен, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (група) дружества.
(61)
Въз основа на това временното ниво на дъмпинга за цялата страна, като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 83,2 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(62)
По време на ПР сходният продукт беше произведен от 21 производители в Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, всичките 21 съществуващи производители в Съюза представляват промишлеността в Съюза и следователно по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(63)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, две групи производители от Съюза, състоящи се от петима производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от производството на сходния продукт в Съюза, бяха избрани в представителната извадка. От останалите оказали съдействие производители от Съюза дружеството, което поиска ограничаване на обхвата на продукта (вж. съображения 16 и 17 по-горе), не се съгласи с подбора на представителна извадка. По-конкретно производителят критикува факта, че извадката включва само дружества, присъстващи както на „пазара на обработени продукти“, така и на този на „полуготови продукти“ и че представителната извадка се състои само от дружества жалбоподатели. Отново се посочва, че въпросното дружество купува полуготови продукти както от Китай, така и от Съюза. Но производителят не успя да докаже, че действително съществуват два отделни пазара. Освен това производителят е представлявал по-малко от 2 % от общото производство на Съюза през ПР, докато двете групи дружества бяха подбрани на базата на обективните критерии, изложени в съображения 7 и 8 по-горе.
2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението на Съюза беше определено на база на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от комитета за защита, представляващ жалбоподателите (вж. съображение 2 по-горе) и данните за обема на вноса за пазара на Съюза, взети от Евростат. Последните данни трябваше да бъдат леко променени по отношение на вноса от Южна Африка и Япония за определени периоди, имайки предвид, че данните включваха някои неточности в резултат на подадена некоректна информация.
(65)
Потреблението на Съюза спадна значително с 35 % между 2006 г. и ПР. Въпреки това между 2006 г. и 2007 г. се забеляза леко увеличение на потреблението, което достигна своя връх през 2007 г. и след това продължително започна да спада година след година, до ПР.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Индексирани
100
116
101
78
65
(66)
Действително разглежданият период обхваща значителни промени на пазара, дължащи се предимно на огромно непостоянство в търсенето на тръби от неръждаема стомана. 2007 г., а също и първите три тримесечия на 2008 г. се характеризират със силно процъфтяващ пазар. В крайна сметка икономическата криза оказа голямо въздействие върху търсенето. Това въздействие започна да става видимо през последната четвърт на 2008 г., през 2009 г. стана още по-силно и продължи дори през първата половина на 2010 г. като засегна и целия ПР. Всичко това е добре отразено в тенденцията на потребление на Съюза, която достигна своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(67)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза нарасна през разглеждания период. Като цяло през разглеждания период вносът от Китай се е увеличил с 14 %. В действителност между 2006 г. и 2007 г. вносът от Китай почти се е удвоил, докато между 2007 г. и ПР е започнал да намалява година след година, най-вече поради спад в потреблението (тъй като пазарният дял е останал стабилен между 2008 г. и ПР - вж. съображение 68 по-долу).
Таблица 2
Внос от КНР (обем)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Индексирани
100
194
182
123
114
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(68)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай почти се е удвоил през разглеждания период, като се е увеличил със 76 % или 7,9 процентни точки. Този растеж на пазарния дял се забелязва най-вече между 2006 г. и 2007 г. като впоследствие запазва високото си ниво.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Индексиран
100
167
180
158
176
3.3. Цени
a) Развитие на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница, преди облагане с мито, според предоставената от Евростат информация. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличавала до 2008 г., след което между 2008 г. и ПР е започнала да спада.
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (в евро)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Индексирана
100
118
126
100
91
б) Подбиване на цените
(70)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажната цена на китайските производители износители и продажните цени на включените в представителната извадка производители от Съюза, в рамките на Съюза. За тази цел цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в представителната извадка производители-износители от засегнатата страна. Приложени са корекции, където е необходимо, за да се вземат предвид разликите в пазарните възприятия за качество на продукта, нивото на търговия и разходите след вноса.
(71)
Сравнението показа, че по време на ПР, вносът на засегнатия продукт с произход от КНР е продаван на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 21 % - 32 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(72)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, които влияят върху състоянието на промишлеността в Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за продажбите и пазарните дялове на всички производители в Съюза и за всички останали показатели за включените в представителната извадка производители от Съюза. Що се отнася до показателите, базирани на включените в представителната извадка производители, предвид това, че извадката се състои само от две групи производители, поради съображения за поверителност, действителните общи данни не могат да бъдат разкрити в свързаните таблици по-долу; вместо това, са представени само индексите, за да се покажат тенденциите на тези показатели.
4.2. Производство
(73)
Производственият обем на Съюза се е увеличил между 2006 г. и 2008 г., но е спаднал рязко между 2008 г. и ПР. Това значително намаляване на производството беше причинено както от свиването на пазара, така и от увеличения натиск на дъмпинговия внос.
Таблица 5
Производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производство (индексирано)
100
107
121
84
66
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(74)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период. Въпреки това нивото на използване на капацитета е намаляло с 35 % между 2006 г. и ПР. През разглеждания период нивото на използване на капацитета спадна до малко повече от половината на нивото, достигнато през 2008 г.
Таблица 6
Производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Капацитет (индексиран)
100
98
101
102
101
Използване на капацитета (индексирано)
100
109
120
82
65
4.4. Складови наличности
(75)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са се увеличили през 2008 г., когато производството в Съюза е в своя връх, но след това са започнали да намаляват, поради намаленото ниво на производствена дейност.
Таблица 7
Складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (индексирани)
100
124
168
138
118
4.5. Обем на продажбите на Съюза (общо за промишлеността на Съюза)
(76)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС намаля като цяло с 39 %, докато в същото време китайският износ се е увеличил с 14 %, съгласно посоченото в съображение 68 по-горе. Обемът на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза се е развил, както следва:
Таблица 8
Продажби на Съюза (обем)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Продажби на Съюза (в тонове)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Индексирани
100
110
96
76
61
4.6. Пазарен дял (общо за промишлеността на Съюза)
(77)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3,4 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г. и остана сравнително стабилен през останалата част от разглеждания период, с малко временно увеличение през 2009 г. Като цяло промишлеността на Съюза е изгубил 3,6 процентни пункта пазарен дял, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай, както бе посочено в таблица 3 по-горе, почти се е удвоил за разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Индексиран
100
95
95
98
94
4.7. Продажни цени
(78)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че през 2007 г. промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени и след това постепенно ги е намалила, година след година, до ПР, когато е достигнала ценови нива под тези от 2006 г. Развитието и високата променливост на техните продажни цени се дължат частично на сериозни промени в цените на суровините.
Таблица 10
Продажби на Съюза (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (индексирана)
100
135
126
100
92
4.8. Трудова заетост
(79)
Нивото на трудова заетост до голяма степен е следвало развитието на производствения обем (вж. таблица 5 по-горе), което сочи, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато е било необходимо. Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира работната сила към влошените пазарни условия като е намалила работните часове, вместо да прави съкращения. Следователно таблицата по-долу посочва нивото на заетост при „еквивалент на пълно работно време“ (наричано по-долу „ЕПРВ“). Трудовата заетост на ЕПРВ на производителите в Съюза се е увеличила с 11 процентни пункта между 2006 г. и 2008 г., последвана от спад с 19 процентни пункта от 2008 г. до ПР. Като цяло броят на заетите при еквивалент на пълно работно време е намалял с 8 % за разглеждания период.
Таблица 11
Трудова заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Еквивалент на трудова заетост на пълно работно време (индексиран)
100
106
111
95
92
4.9. Производителност
(80)
Независимо от представените по-горе усилия на промишлеността на Съюза, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза е спаднала значително, общо с 29 %. Сериозното влияние на дъмпинговия внос от Китай през периода на сриващо се пазарно търсене не е дало възможност на промишлеността на Съюза да запази своите нива на производителност.
Таблица 12
Производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на продукцията на база еквивалент на пълна заетост (индексиран)
100
102
109
88
71
4.10. Разходи за труд
(81)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да контролира развитието на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни разходи за труд леко са се повишили през 2007 г. и 2008 г., но са се понижили през 2009 г. и ПР. За целия период разходите за единица труд са спаднали с 2 %. Това намаление би било много по-ясно изразено, ако размерът на обезщетенията за прекратяване на трудови правоотношения беше изключен от горната тенденция.
Таблица 13
Разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Годишен разход за труд на служител (индексиран)
100
103
109
100
98
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
(82)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена с изразяване на необложената с данък нетна печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби. В резултат на това маржовете на рентабилност на промишлеността на Съюза са се развили, както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба (индексирана)
100
202
89
- 147
- 188
ВНИ (индексирана)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Както показва горната таблица, рентабилността на промишлеността на Съюза е достигнала своя връх през 2007 г., поради извънредните пазарни условия, от които всички участници на пазара са могли да извлекат полза. Средната рентабилност се е влошила значително през 2007 г., като през 2009 г. и ПР печалбите са отстъпили място на значителни загуби.
(84)
Относно възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като печалба под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, този показател явно е следвал тенденцията на рентабилността.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(85)
Нетният паричен поток от оперативна дейност се е развил, както следва (предвид отрицателната сума през 2006 г., по изключение за тази таблица, 2007 г. беше определена за годината, използвана за справки за развитието на паричните потоци):
Таблица 15
Паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Паричен поток (индексиран)
отрицателен
100
685
175
53
(86)
Таблицата по-горе показва, че паричният поток на промишлеността на Съюза е достигнал своя връх през 2008 г. и след това е започнал да намалява до края на разглеждания период, като е достигнал доста ниско ниво през ПР.
4.13. Инвестиции
(87)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители от Съюза са се развили, както следва:
Таблица 16
Инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетни инвестиции (индексирани)
100
192
406
286
183
(88)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза са решили да продължат да инвестират, въпреки тяхната деликатна финансова ситуация през 2009 г. и ПР. Причините за това са, че i) този вид промишленост по принцип изисква определени многогодишни инвестиции, които трябва да бъдат направени, независимо от положението на пазара, и че ii) в този сектор честото подновяване на машините е предпоставка за по-висока производителност на по-качествени продукти (като усилие за поддържане на конкурентоспособност спрямо другите производители).
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(89)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, упоменати в съображение 57 по-горе, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове може да се счита за съществено.
5. Заключение за вредата
(90)
Показателите за вредата са се развили отрицателно през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, производствен обем, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, всеки от които показва ясно изразена тенденция на спад.
(91)
В същото време вносът на тръби от неръждаема стомана от КНР е подбил цените на промишлеността на Съюза с до 32 % по време на ПР (вж. съображение 71 по-горе).
(92)
В светлината на гореизложеното би могло да се направи временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза, до степен, която би могла да се класифицира като „съществена“. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Между 2006 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 14 % на пазар, който се е свил с 35 %, което доведе до увеличаване на пазарния дял на Съюза със 76 %, от 10,5 % до 18,4 %.
(95)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР по време на разглеждания период е съвпаднало с тенденцията на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 3,6 процентни пункта от пазарния си дял и нейните продажни цени са намалели с 8 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което е довело до отрицателни нива на рентабилност по време на ПР.
(96)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, постъпил на пазара на Съюза в големи и като цяло увеличаващи се мащаби, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(97)
По време на разглеждания период, е имало ограничен внос от други трети държави. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта, от 26,8 % до 22,5 %.
(98)
Следващите най-големи вносители през ПР са били Япония и Украйна. Всяка от двете държави е имала 5,2 % пазарен дял. Индия е имала 3,0 % пазарен дял, докато през ПР пазарният дял на вноса от САЩ е бил 2,7 %. Следната таблица показва развитието на обема на вноса, цените и пазарните дялове на четирите най-големи вносителки след Китай и тези на вноса от останалите трети държави, въз основа на данни от Евростат. Както беше вече упоменато в съображение 64 по-горе, данните от Евростат за вноса от Япония се нуждаеха от лека корекция, за да се изключи несъответствие в резултат на неточно подаване на данни.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Япония
Обем (в тонове)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Пазарен дял (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Украйна
Обем (е тонове)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Пазарен дял (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Индия
Обем (в тонове)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Пазарен дял (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Средна цена (в евро)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
САЩ
Обем (в тонове)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Пазарен дял (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Средна цена (в евро)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Други държави
Обем (в тонове)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Пазарен дял (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Средна цена (в евро)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
35 418
35 797
29 107
22 600
1 303
Пазарен дял (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Средна цена (в евро)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Както беше посочено в горната таблица, през разглеждания период Япония е увеличила умерено своя пазарен дял с 0,8 процентни пункта, от 4,4 % до 5,2 %. Въпреки това цените на японския внос изглеждат много по-съпоставими с цените на Съюза, в сравнение с цените на вноса от КНР. И най-важното - през ПР цените на вноса от Япония са били значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза.
(100)
Вносът от САЩ по време на разглеждания период е бил осъществяван на цени, значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза (освен за 2007 г.). Що се отнася до вноса от Украйна и Индия, въпреки че средните цени от тези държави са били като цяло по-ниски от цените в Съюза, и двете са запазили сравнително стабилен пазарен дял на пазара на Съюза: пазарният дял на Украйна е намалял от 5,9 % на 5,2 %, докато този на Индия се е увеличил от 2,8 % на 3,0 % за разглеждания период.
(101)
В заключение пазарният дял на вноса от всички трети държави, с изключение на КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта (от 26,8 % на 22,5 %) по време на разглеждания период. Като цяло средната цена на вноса от всички трети държави, различни от КНР, се е увеличила с 34 % по време на разглеждания период (от 5 586 EUR на 7 484 EUR за тон), което е в ярък контраст с 9-процентното намаление на вече доста ниските китайски импортни цени и 8-процентния спад на средните продажни цени на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от трети държави, различни от КНР, не изглежда да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
3.2. Въздействие на колебанията на пазара и икономическата криза
(103)
Докато 2007 г. и първите три тримесечия на 2008 г. могат да се характеризират с процъфтяващ пазар на тръбите от неръждаема стомана, в крайна сметка финансовата и икономическата криза оказаха голямо въздействие и върху този сектор. Икономическият спад започна през последното тримесечие на 2008 г., продължи през 2009 г. и засегна дори първата половина на 2010 г., т.е. целия ПР. Всичко това е отразено в тенденцията на потребление на Съюза, което бе достигнало своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година (вж. таблица 1 по-горе).
(104)
Без съмнение гореспоменатият спад в потреблението в резултат на икономическия спад оказа въздействие и върху състоянието на промишлеността на Съюза. Трябва да се отбележи обаче, че този негативен ефект беше значително подсилен от дъмпинговия внос от КНР, който значително подби цените на промишлеността на Съюза. Следователно, дори и ако икономическият спад би могъл да се разглежда като фактор, допринасящ за вредата по време на ПР, това по никакъв начин не би могло да омаловажи причиняващия вреда ефект от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на Съюза. В отсъствието на такава нелоялна конкуренция от страна на КНР и на упражнявания от нея натиск върху обема и цените върху производителите от Съюза, те биха могли да запазят нивото на своите продажни цени и рентабилност на сравнително приемливи равнища, дори и в ситуация на намаляващо търсене.
(105)
Всъщност влиянието на дъмпинговия внос от КНР, който сериозно подби продажните цени в Съюза по време на ПР, може да се счита за причиняващ още по-голяма вреда в период на икономическа криза, когато обемите и цените на продажбите и без друго са подложени на натиск от по-слабото потребление.
(106)
Предвид гореизложените обстоятелства икономическият спад не може да се счита за възможен фактор, който би могъл да наруши причинно-следствената връзка между вредата, претърпяна от промишлеността в Съюза и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(107)
По отношение на развитието на продажбите за износ на промишлеността на Съюза, износът е намалял по-малко от продажбите на вътрешния пазар, независимо дали се проучват всички производители от Съюза или само включените в представителната извадка. По отношение на обема на продажбите за износ би могло да се установи следната тенденция за промишлеността на Съюза по време на разглеждания период:
Таблица 18
Промишленост на Съюза - продажби за износ (в тонове) за несвързани клиенти
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
99
108
88
64
(108)
Следва да се отбележи, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза са намалели по-бавно, отколкото продажбите на пазара на Съюза. Това може да означава, че натискът от дъмпингов внос от КНР е особено силен на пазара на Съюза. Като се има предвид тази индикация, както и значителният дял на износа в общия обем продажби, реализирани от промишлеността на Съюза (постоянно между 39 % и 45 % по време на разглеждания период), всякаква липса на конкурентоспособност на производителите от Съюза на световния пазар може без съмнение да бъде изключена.
3.4. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и производствени разходи на промишлеността на Съюза
(109)
Високата степен на променливост на цените на сплавите, както и цялостното развитие на пазарното търсене доведе до значителни колебания в цените на основната суровина за производството на разследвания продукт. По време на разглеждания период средната единична цена за производство на промишлеността на Съюза се е развивала, както следва:
Таблица 19
Промишленост на Съюза - производствени разходи (евро за тон)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
120
119
124
118
(110)
Както вече беше посочено в съображение 78 по-горе, пазарът на основните суровини в КНР е доста изкривен. Поради това изкривяване производителите износители от Китай изглежда имат възможността да извършват продажби за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза на цена, която изглежда по-малко зависима от цените на суровините, което води до цени, до голяма степен подбиващи тези на пазара на Съюза. С други думи благодарение на изкривяването на китайския пазар за суровини, производителите на тръби от неръждаема стомана в КНР имат нелоялно конкурентно предимство спрямо промишлеността на Съюза. Това изкривяване е допринесло за това китайските производители да запазят ниското ниво на цената на дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(111)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР се е увеличил по отношение на количества и е спечелил значителен пазарен дял в разглеждания период. Освен това тези увеличени количества, които са влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, значително са подбили цените на промишлеността на Съюза. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск, благодарение на изключително благоприятните пазарни условия през 2007 г. и 2008 г., това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е понижила нивото на търсенето.
(112)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, влиянието на икономическата криза, износът на промишлеността на Съюза и други фактори, включително тези, свързани с някои изкривявания на пазара на суровини в КНР, не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
(113)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващо вреда влияние на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(114)
В съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията проучи дали, независимо от заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, съществуват основания, които биха довели Комисията до ясното заключение, че не е в интерес на Съюза да предприема мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, Комисията разгледа вероятното влияние на евентуалните мерки върху всички заинтересовани страни, както и вероятните последствия от непредприемането на мерки.
(115)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. В крайна сметка двама вносители и един потребител отговориха на въпросниците в определения срок.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Един производител от Съюза се противопостави на налагането на антидъмпингови мерки, тъй като дружеството частично доставя необработени кухи полуфабрикати от неръждаема стомана от КНР, за да ги преработи в обработени тръби. Въпреки това този производител представлява по-малко от 2 % общото производство от Съюза.
(117)
Припомня се, че показателите за вреда са отбелязали цялостна отрицателна тенденция и че в частност показателите за вреда, свързани с производството и обема на продажбите, пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(118)
Ако бъдат наложени мерки се очаква понижението на цените и загубата на пазарен дял да бъдат намалени и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(119)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки съществува вероятност влошаването на пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи. При такъв сценарий промишлеността на Съюза би изгубила още пазарен дял, тъй като няма да бъде в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от Китай. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(120)
Предвид всички горепосочени фактори, бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързани вносители от Съюза
(121)
Както беше посочено по-горе, представителна извадка не беше приложена за несвързани вносители, тъй като само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие при това разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажбата на разглеждания продукт от КНР.
(122)
Вносът, деклариран от тези двама вносители, представлява сравнително малка част от целия внос от КНР през ПР (доста по-малко от 10 %). Като се имат предвид високите маржове, които вносителите са достигнали при препродажбата на разглеждания продукт през ПР, може да се предположи, че налагането на антидъмпингови мита може да доведе до по-ниска печалба за тях. Въпреки това никой от вносителите не изтъкна аргументи, според които налагането на антидъмпингови мита би било срещу техния интерес. В допълнение, тъй като и двамата препродават тръби от неръждаема стомана с некитайски произход (включително тръби с произход от Съюза), те може да решат и да прехвърлят покупките към некитайски доставчици, които не са засегнати от митата.
(123)
Никои други вносители не оказаха съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществен негативен ефект върху интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на потребителите
(124)
Безшевните тръби от неръждаема стомана, предмет на настоящата процедура, имат редица приложения (вж. съображение 17 по-горе). Въпреки това беше оказано съдействие само от един потребител, който използва тръби от неръждаема стомана за производството на оребрени откъм въздушната страна охладители и кондензатори с въздушно охлаждане, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от Китай по време на ПР. Въпреки това може да бъде направено временно заключение, че изключително ограниченото съдействие от страна на потребителите показва, че като цяло въздействието върху рентабилността и икономическото състояние на промишлените потребители ще бъде доста ограничено.
(125)
От отговорите на въпросника на този потребител става ясно, че дружеството няма да бъде сериозно засегнато от антидъмпинговите мерки, нито дори по отношение на неговия отдел, използващ тръби от неръждаема стомана. При сравнение на стойността на вноса на разглеждания продукт с оборота на отдела, използващ внасяните стоки, ефектът може да се счита за незначителен.
(126)
С оглед на данните, предоставени от този потребител, не може да се изключи, че определени потребителски дружества, които използват по-значителни количества тръби от неръждаема стомана, внос от Китай, могат да бъдат негативно засегнати от антидъмпинговите мерки.
(127)
От информацията, предоставена от единствения оказал съдействие потребител, не е възможно да се определи общата трудова заетост на целия потребителския отрасъл на промишлеността в Съюза, като се има предвид нейната ограничена представителност и голямото разнообразие от приложения.
(128)
Следва също да се отбележи, че е малко вероятно нивото на мерките да прекрати китайския внос на пазара на Съюза, макар и на по-висока, непричиняваща вреда цена. Освен това неизползваният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, както и алтернативните източници на внос от различни трети държави показват, че няма риск за сигурността на доставките на тръби от неръждаема стомана на пазара на Съюза.
(129)
Освен това въпреки скорошните трудности на промишлеността на Съюза, тя продължава да бъде най-големият доставчик на промишлените потребители в Съюза. Без налагането на мерки, в случай на допълнително влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, нейното съществуване може да бъде застрашено, което би довело до риск за доставките и за потребителите в Съюза.
(130)
В крайна сметка, когато се преценява цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителният ефект върху промишлеността на Съюза ясно превъзхожда потенциалния негативен ефект върху другите заинтересовани групи. Следователно временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са против интереса на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(131)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си като увеличи обема на продажбите, продажните цени и пазарния си дял. Въпреки че е възможно известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени потребители, е по-вероятно те да бъдат компенсирани от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(132)
С оглед на изложеното по-горе временно се прави заключението, че в крайна сметка няма непреодолими основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(134)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляване на размера на митото, необходимо да отстрани ефекта на причиняващия вреда дъмпинг, се отчита факта, че всички мерки трябва да позволяват на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да получава печалба преди облагане с данък, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(135)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на степента на отстраняване на вредата, следва да се използва целева печалба в размер от 12 %. Въпреки това доказателствата, представени до момента, не са показали, че тази рентабилност може да бъде постигната при нормални пазарни условия. Дори и през 2007 г., която е била изключителна, промишлеността на Съюза не е успяла да достигне такова високо ниво на рентабилност. Въз основа на данните, получени при разследването, временно беше прието, че 5 % печалба е уместна за определяне на степента на отстраняване на вредата.
(136)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Тази непричиняваща вреда цена беше определена, като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(137)
В резултат на това бяха получени следните степени на отстраняване на вредата:
Дружество/дружества
Степен на отстраняване на вредата
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружествата, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
2. Временни мерки
(138)
С оглед на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или степента на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито, което във всички случаи е маржът на вредата.
(139)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, ставката за всички други дружества е фиксирана на нивото на оказалото съдействие дружеството с най-висока ставка в представителната извадка. За оказалите съдействие дружествата, невключени в представителната извадка, изброени в приложението, ставката на временното мито се определя на среднопретеглената стойност на ставките на включените в представителната извадка дружества. Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Дружество/дружества
Временно мито
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
(140)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, са приети въз основа на констатациите, направени от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“), се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от дружествата, т.е. от конкретните упоменати юридически субекти. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно упоменато в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпращат до Комисията (8), заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа, например при промяна на наименованието или промяна в производствените или търговските единици. Ако бъде уместно, регламентът ще бъде съответно изменян, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
(142)
За да се гарантира правилно изпълнение на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на ПР.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(143)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (кодове по ТАРИК: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 и 7304900091), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване с мито, на продуктите описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество/дружества
Временно мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
B121
Всички други дружества
71,5 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2011 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 627/2011 DA COMISSÃO
de 27 de Junho de 2011
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados tubos de aço inoxidável sem costura originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 30 Setembro 2010, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão Europeia («Comissão») anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações de determinados tubos de aço inoxidável sem costura originários da República Popular da China («RPC» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 16 de Agosto de 2010 pelo Comité de defesa da indústria dos tubos de aço inoxidável sem costura da União Europeia («comité de defesa»), em nome dos dois grupos de produtores da União («autores da denúncia») que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total de tubos de aço inoxidável sem costura da UE. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, os outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos e os representantes da RPC, os importadores, os fornecedores e os utilizadores conhecidos, bem como as respectivas associações. A Comissão informou também produtores nos Estados Unidos (EUA), uma vez que se tratava de um possível país análogo. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores, de importadores independentes e de produtores da União, no aviso de início foi previsto recorrer à amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores, importadores e produtores da União foram convidados a darem-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecerem informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto objecto de inquérito durante o período de inquérito (PI), de 1 de Julho de 2009 a 30 de Junho de 2010. As autoridades da RPC foram igualmente consultadas.
(a) Amostragem de produtores-exportadores chineses
(6)
Dos 31 produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores chineses que se deram a conhecer, a Comissão, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base, seleccionou uma amostra com base no volume de exportações mais representativo que pudesse razoavelmente ser objecto de inquérito dentro do prazo disponível. Foi seleccionada uma amostra de três (grupos de) empresas que representam 25 % do total das importações registadas no Eurostat durante o PI e mais de 38 % do volume total das exportações dos exportadores que colaboraram no PI. Nos termos do artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, as partes interessadas e as autoridades chinesas foram consultadas, mas não levantaram objecções em relação à amostra proposta.
(b) Amostra de produtores da União
(7)
Dos 21 produtores que a Comissão contactou, 11 forneceram as informações solicitadas e concordaram em ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União que colaboraram, a Comissão seleccionou uma amostra de dois grupos representantes de cinco produtores da União. A amostra foi seleccionada com base nos volumes de vendas e de produção. Os produtores da União incluídos na amostra representavam 48 % do total das vendas na UE de todos os produtores da União e 80 % dos produtores que se deram a conhecer.
(8)
Dos 62 importadores independentes que a Comissão contactou, só cinco empresas responderam dentro do prazo às perguntas que lhes foram dirigidas relativamente à amostragem. Em consequência, foi decidido que não era necessário qualquer amostragem, tendo os questionários sido enviados a todas estas empresas. Só dois importadores da União responderam ao questionário e colaboraram plenamente no inquérito.
(c) Respostas ao questionário e verificações
(9)
A fim de permitir que produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra pudessem solicitar tratamento de economia de mercado («TEM») ou tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores incluídos na amostra. Todos os grupos de produtores-exportadores solicitaram o TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base ou o TI, caso o inquérito concluísse que não reuniam as condições necessárias para beneficiar do TEM.
(10)
Três (grupos de) empresas solicitaram um exame individual. O exame destes pedidos na fase provisória revelou-se impraticável no calendário previsto. A decisão quanto à eventual concessão do exame individual a qualquer uma destas empresas será tomada na fase definitiva.
(11)
A Comissão comunicou oficialmente as conclusões relativas aos pedidos de TEM aos produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra, bem como aos produtores da União incluídos na amostra.
(12)
Foram recebidas respostas ao questionário dos produtores-exportadores incluídos na amostra na RPC, de todos os produtores da União incluídos na amostra, de dois importadores da União independentes e de um utilizador.
(13)
A Comissão procurou obter, e verificou, todas as informações que considerou necessárias para efeitos do TEM ou TI e da determinação provisória do dumping, do prejuízo daí resultante e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City e empresas coligadas: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai e empresas coligadas: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Alemanha;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Alemanha;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Espanha.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Período de inquérito
(14)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2009 e 30 de Junho de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 2006 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(15)
O produto em causa é descrito no aviso de início, como constituído por determinados tubos de aço inoxidável sem costura com excepção dos providos de acessórios, para transporte de gases ou de líquidos, destinados a aeronaves civis, actualmente classificados nos códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 e ex 7304 90 00 («produto em causa»). Aqui se incluem perfis ocos não acabados, produtos acabados a quente e produtos acabados a frio.
(16)
O processo de produção utiliza geralmente cilindros (billets) de aço inoxidável como matéria-prima. A primeira fase da produção consiste no fabrico de um perfil oco não acabado utilizando uma prensa de extrusão ou mediante um processo de perfuração a quente. Depois, o perfil passa por um processo de acabamento a quente do qual resulta um tubo acabado a quente, sendo depois processado a frio (cold pilger process) ou acabado a frio, dando lugar a um tubo acabado a frio. Todos os tipos de produtos (perfis ocos, tubos acabados a quente e tubos acabados a frio) têm características físicas, químicas e técnicas idênticas, para além dos mesmos usos.
(17)
Os tubos de aço inoxidável sem costura são usados principalmente nos seguintes sectores de actividade: indústrias química e petroquímica, produção de fertilizantes, produção de corrente eléctrica, engenharia civil e construção, farmacologia e tecnologias médicas, biotecnologia, tratamento de águas e incineração de resíduos, exploração e produção de petróleo e gás, transformação de carvão e gás, transformação de alimentos.
(18)
Um produtor da União, que transforma tubos de aço inoxidável, alegou que se as medidas viessem a ser instituídas, as mercadorias abrangidas pelo código NC 7304 49 10 deveriam ser excluídas do âmbito de aplicação das medidas porque se trata de perfis não acabados destinados a ulterior transformação. Contudo, o inquérito revelou que tanto os fornecedores da União como os da RPC que aprovisionavam aquele produtor da União tinham declarado os produtos vendidos àquele produtor como produtos acabados a quente ou acabados a frio.
(19)
Com efeito, a declaração destes produtos como «perfis em bruto destinados exclusivamente à fabricação de outros perfis e outras espessuras de parede» diz respeito a produtos que não têm necessariamente características físicas diferentes, têm apenas uma utilização diferente. Concluiu-se, a título provisório que não havia motivos para excluir os ‘perfis em bruto’ da definição do produto.
2. Produto similar
(20)
Verificou-se que o produto em causa e certos tubos sem costura e tubos de aço inoxidável vendidos no mercado interno da RPC, assim como certos tubos sem costura e tubos de aço inoxidável vendidos na União pela indústria da União apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e se destinam às mesmas utilizações de base. Considera-se, por conseguinte, provisoriamente, que são produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado
(21)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da RPC, o valor normal para os produtores que se considerou preencherem todos os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base é determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo.
(22)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
1.
as decisões das empresas em matéria de preços e de custos são tomadas tendo em conta as condições de mercado, sem interferência significativa do Estado.
2.
as empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às Normas Internacionais de Contabilidade, e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
a legislação em matéria de propriedade e falência garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
as operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(23)
No presente inquérito, os três (grupos de) produtores-exportadores incluídos na amostra solicitaram o tratamento de economia de mercado (TEM), em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, e preencheram o respectivo formulário no prazo estabelecido.
(24)
O inquérito apurou que nenhum dos (grupos de) produtores-exportadores da RPC incluídos na amostra cumpria os critérios definidos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, pelo que não lhes pode ser atribuído o TEM.
(25)
Nenhuma das empresas cumpre o critério 1 por causas das interferências do Estado nas decisões relativas à aquisição da principal matéria-prima (designadamente billets em aço inoxidável, lingotes, barras redondas). Estas matérias-primas absorvem bastante mais de 50 % dos custos de produção do produto em causa (tubos de aço inoxidável sem costura). Constituem por isso de longe o principal input para a produção do produto em causa.
(26)
Na RPC, o Estado desempenha um papel essencial na fixação dos preços das matérias-primas necessárias para o fabrico de tubos de aço inoxidável sem costura e interfere permanentemente no funcionamento do mercado, já que tributa as exportações e não concede reduções de IVA. Em primeiro lugar, as principais matérias-primas para o fabrico de tubos de aço inoxidável sem costura são tributadas em sede de imposto de exportação à taxa de 15 % desde 1 de Janeiro de 2008. Em segundo lugar, o Estado não reembolsa o IVA sobre a exportação destas matérias primas.
(27)
As empresas que adquirem as principais matérias-primas utilizadas para a produção de tubos de aço inoxidável sem costura no mercado interno chinês. O inquérito revelou que em média e consoante a qualidade do aço, os preços das matérias-primas no mercado chinês são 30 % inferiores aos do mercado mundial (EUA ou UE).
(28)
Visto que a RPC tem de importar a maior parte do seu minério de ferro aos preços do mercado internacional, é claro que não beneficia de nenhuma vantagem comparativa natural que possa explicar os baixos preços das principais matérias-primas no mercado interno chinês. Simultaneamente, e durante vários anos, diversos estudos evidenciaram importantes interferências do Estado neste sector (3). Estes relatórios referem que o Governo chinês identificou 14 indústrias «chave» e sete indústrias «pilar». As indústrias consumidoras primárias a jusante de aços especiais (specialty steel) contam-se entre as sete indústrias «pilar» que o Governo chinês apoia no âmbito das suas políticas industriais (4). O impacto negativo dos impostos sobre as exportações e das reduções parciais do IVA foi também sublinhado nos relatórios da OMC sobre as políticas e práticas comerciais da RPC (5).
(29)
Conforme foi salientado nos relatórios da OMC sobre políticas comerciais, os impostos sobre exportações e as reduções do IVA são instrumentos políticos cuja utilização permite reduzir os volumes de exportações das matérias-primas em questão e desviar os fornecimentos para o mercado interno, o que faz baixar os preços de tais produtos no mercado interno (6). Com efeito, o presente inquérito revelou a existência de disparidades significativas entre os preços no mercado interno e no mercado mundial. Tais disparidades traduzem um apoio implícito às indústrias nacionais a jusante, as quais desta forma beneficiam de vantagens competitivas. Este argumento é ainda reforçado pelo facto de que as exportações do produto em causa (tubos de aço inoxidável sem costura) não serem tributadas em sede de imposto sobre exportações, e de este produto beneficiar de uma redução de IVA.
(30)
O presente inquérito, ao verificar diferentes usos dos impostos sobre as exportações e das reduções de IVA tanto nas indústrias a montante como naquelas a jusante demonstra que há uma interferência do Estado, a qual se pode depreender das significativas diferenças de preços das matérias-primas de aço inoxidável (designadamente billets de aço inoxidável, lingotes, barras redondas) nos mercados chinês e mundial.
(31)
Dadas as diferenças de preços entre os mercados chinês e mundial, na ausência de interferência do Estado, os produtores nacionais das matérias-primas acima referidas estariam tentados a exportar os seus produtos para mercados com preços mais elevados, onde poderiam conseguir lucros superiores. Com efeito, as estatísticas aduaneiras chinesas confirmam que não há praticamente exportações de billets de aço inoxidável da RPC para o resto do mundo. Em 2009, as exportações de lingotes de aço inoxidável e de formas primárias de aço inoxidável totalizaram menos de 2 toneladas e em 2010, menos de 5 toneladas. Este é mais um argumento que comprova a interferência do Estado no mercado das matérias-primas.
(32)
Estas práticas da RPC devem ser consideradas como um factor subjacente da interferência estatal nas decisões das empresas relativas às matérias-primas. Com efeito, o actual regime em vigor na RPC que aplica elevados direitos sobre as exportações e não reembolsa o IVA incidente sobre as exportações de matérias-primas levou a situações em que os preços das matérias-primas chinesas continuam a resultar da intervenção do Estado que, tudo indica, continuará no futuro a apoiar os fabricantes chineses de tubos de aço inoxidável sem costura.
(33)
Acresce que, no que se refere ao critério 1, uma das empresas não incluiu na informação relativa à amostragem e no pedido de TEM dois fornecedores de matérias-primas coligados. A empresa alegou que estes fornecedores a abasteciam com quantidades pouco significativas, pelo que o facto de não terem sido referidos não podia ter, nem tinha, qualquer impacto substancial no resultado do inquérito. Regista-se que, em primeiro lugar, a Comissão precisa de uma visão completa de todas as empresas de um grupo envolvido na produção ou venda do produto em causa, independentemente da dimensão das empresas ou das respectivas vendas. De salientar ainda que os fornecimentos de matérias-primas são algo fragmentados, estando dispersos por vários pequenos fornecedores. Concluiu-se que a empresa, para além da distorção dos principais inputs acima referidos, não demonstrou que as suas decisões tinham sido tomadas em resposta a sinais do mercado, sem significativa interferência do Estado e que os custos reflectiam os valores de mercado.
(34)
Para além do critério 1, certas empresas também não demonstraram ter cumprido os critérios 2 e 3. Duas empresas não demonstraram a existência de registos contabilísticos claros, auditados por entidades independentes e em linha com as normas internacionais de contabilidade. Em relação a uma empresa, verificou-se existirem discrepâncias nos registos financeiros que não constavam do relatório de auditoria. Outra empresa não apresentou relatórios de contas para alguns anos da respectiva actividade.
(35)
Por fim, uma empresa recebeu empréstimos de bancos estatais a taxas preferenciais, significativamente abaixo dos valores de mercado. Isto mostra que os custos de produção e a situação financeira conheceram importantes distorções herdadas do sistema de economia centralizada.
(36)
No seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM, foram recebidas observações da indústria da União e de três (grupos de) produtores em causa incluídos na amostra.
(37)
Uma empresa alegou que a decisão da Comissão de recusar o TEM tinha sido influenciada e distorcida pelo cálculo da margem de dumping. Neste contexto, importa registar que a determinação do TEM precede qualquer cálculo da margem de dumping e as verificações foram feitas tendo em conta apenas os dados relativos à determinação do TEM. A alegação é, assim, rejeitada.
(38)
Uma empresa alegou que não era necessário apresentar pedidos de TEM para fornecedores de matérias-primas coligados. Este argumento deve ser rejeitado. O aviso de início deixava claro que deviam ser transmitidos à Comissão os nomes e as actividades de todas as empresas envolvidas na produção e/ou vendas (para o mercado interno e/ou para exportação) do produto objecto do inquérito.
(39)
A empresa alegou depois que as distorções no mercado das matérias-primas não eram significativas porque 17,5 % da matéria-prima era importada junto de fornecedores internacionais independentes e o restante era essencialmente comprado a empresas a coligadas. A informação de que a Comissão dispõe demonstra que cerca de 30 % das matérias-primas são compradas localmente e o resto é importado essencialmente junto de fornecedores coligados. Neste contexto, importa registar que os preços de transferência desses fornecedores não são considerados informação fidedigna. Acresce que em geral os preços de aquisição de matéria-prima junto de fornecedores independentes são geralmente inferiores na UE ou nos EUA, como acontece com os outros produtores-exportadores investigados. A alegação é, assim, rejeitada.
(40)
Uma empresa contestou o cálculo da Comissão do diferencial de preços das matérias-primas entre o mercado interno chinês e o mercado mundial. Após verificação, a Comissão confirma este cálculo. A empresa não teve em conta as sobretaxas para as ligas que os fornecedores da UE e dos EUA aplicam. Por conseguinte, a alegação tem de ser rejeitada.
(41)
Uma empresa alegou ainda que as discrepâncias entre a declaração de rendimentos (IRC) e as demonstrações financeiras eram normais, não tinham significado e portanto não havia qualquer obrigação de apresentar explicações nas referidas demonstrações financeiras. Em consequência, estas discrepâncias não deveriam ter qualquer impacto no cálculo da Comissão. Regista-se que as discrepâncias relativamente aos lucros anuais se aproximam dos 30 milhões de RMB, pelo que deveriam ter sido consideradas como elemento significativo e explicadas nas notas que acompanham as demonstrações financeiras.
(42)
Outra alegação referente a uma pretendida violação do Acordo da OMC sobre as subvenções e as medidas de compensação e do regulamento anti-subvenções de base da UE (7). A empresa alegou que a recusa do pedido de TEM justificada pelo facto de as empresas poderem estar a receber subvenções tem por efeito penalizar o exportador por subvenções consideradas ilegais sem qualquer fundamentação. Este argumento deve ser rejeitado. O pedido de TEM não foi recusado com base em possíveis subvenções, mas antes em motivos explicitados nos considerandos supra e ainda na documentação detalhada relativa ao TEM que foi enviada às partes. O principal motivo pelo qual o TEM foi recusado reside nas distorções verificadas no mercado das matérias-primas. Importa também sublinhar que as empresas obtiveram empréstimos de bancos estatais a taxas preferenciais substancialmente inferiores às taxas de mercado, o que demonstra claramente a «herança» de situações próprias de uma economia centralizada.
(43)
Em conclusão, nenhum dos comentários recebidos justifica uma alteração da decisão relativa ao TEM.
2. Tratamento individual
(44)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas demonstrem preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
-
no caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint ventures), podem repatriar livremente o capital e os lucros;
-
os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
-
a maioria do capital pertence efectivamente a particulares; os funcionários do Estado que desempenham funções no conselho de administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
-
as conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; bem como
-
a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(45)
Três das empresas (grupos de empresas) acima mencionadas, a quem foi recusado o TEM, também tinham solicitado o tratamento individual (TI) A título provisório, considerou-se que estas três empresas (grupos de empresas) reuniam as condições do artigo 9.o, n.o 5 do regulamento de base, pelo que podiam beneficiar de TI.
3. Valor normal
(a) País análogo
(46)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base, o valor normal para os produtores-exportadores que não beneficiam de TEM é determinado com base nos preços do mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(47)
No aviso de início, a Comissão manifestara a intenção de utilizar os EUA como país análogo adequado para a determinação do valor normal no caso da RPC. Uma das partes alegou que a Índia era um mercado análogo mais adequado e de nível semelhante ao da RPC. A Comissão não obteve qualquer colaboração dos produtores indianos. Inicialmente, os EUA pareciam um país adequado, em virtude da sua abertura à concorrência nas importações (direitos de 0 % contra 10 % na Índia) e um nível bastante bom de concorrência no mercado interno, com 15 a 20 produtores nacionais.
(48)
Contudo, as respostas ao questionário e a visita de verificação revelaram que os EUA não eram um mercado de país análogo apropriado. Todos os produtores norte-americanos que colaboraram no inquérito dependem da importação de matérias-primas essenciais das respectivas empresas-mães na UE e mantêm uma actividade produtiva limitada nos EUA, essencialmente para responder a encomendas personalizadas ou urgentes. De facto, o volume de produção dos produtores norte-americanos que colaboraram no inquérito representa uma fracção da produção das sociedades-mães europeias. E, o que é mais importante, estes produtores têm elevados custos de transformação, os quais reflectem as condições específicas das respectivas indústrias. Estes custos repercutem-se em preços elevados no mercado interno dos EUA.
(b) Determinação do valor normal
(49)
Nos termos do artigo 2.o, n. 7, alínea a) do regulamento de base, o valor normal é determinado com base no preço ou no valor normal calculado num país terceiro com economia de mercado ou nos preços de exportação desse país para outros países, incluindo a UE. Dado que o valor normal não pode ser determinado com base nos preços ou nos valores calculados nos EUA pelos motivos indicados no considerando anterior, explorou-se o segundo método. Contudo, pelos motivos a seguir explicitados, este método também não é adequado ao caso presente. À semelhança dos preços de venda no mercado interno dos EUA, os preços de exportação deste país são também afectados pelos elevados custos de produção e por volumes de exportação limitados (ou seja, menos de 2 % das exportações chinesas para a UE). Verifica-se também que algumas destas exportações são feitas para empresas coligadas, pelo que não são fidedignas para efeitos de determinação do valor normal.
(50)
Em alternativa aos dois métodos acima referidos, o artigo 2.o, n.o 7, alínea a) do regulamento de base estipula que o valor normal pode ser determinado a partir de qualquer outra base razoável, incluindo o preço efectivamente pago ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado se necessário a fim de incluir um lucro razoável. Este método foi provisoriamente utilizado no caso presente, dado que o inquérito estabeleceu que, na fase actual, os EUA não constituíam um país análogo apropriado.
(51)
Em relação aos tipos de produtos exportados pelos (grupos de) produtores-exportadores chineses incluídos na amostra, para os quais não foram efectuadas vendas pelos produtores da União incluídos na amostra, a Comissão utilizou a título provisório os preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustados, se necessário, para incluir um lucro razoável, considerando o produto que mais se assemelhe com o mesmo diâmetro, a mesma qualidade de aço e o mesmo tipo (p.ex. estirado a quente ou estirado a frio).
4. Preço de exportação
(52)
Em todos os casos, o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, pelo que o preço de exportação foi determinado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8 do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar.
5. Comparação
(53)
As margens de dumping foram fixadas por comparação dos preços de exportação à saída da fábrica praticados pelos exportadores incluídos na amostra com os preços de venda no mercado interno praticados pelos produtores da União incluídos na amostra, determinados conforme referido no considerando 50 supra.
(54)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Foram efectuados os necessários ajustamentos em todos os casos considerados razoáveis, exactos e confirmados por elementos de prova verificados. Concretamente, foram efectuados ajustamentos para impostos indirectos, frete marítimo e seguro, frete no país de exportação, despesas de garantias, comissões, custos do crédito e despesas bancárias, estádio de comercialização e, conforme consta do considerando 70, qualidade.
6. Margens de dumping
(55)
As margens de dumping provisórias foram expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(a) Para os produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito e aos quais foi concedido o TI
(56)
Nos termos do artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, as margens de dumping para os produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito e que beneficiaram de TI foram determinadas por comparação do valor normal médio ponderado calculado com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar na União pelo produto similar, devidamente ajustado a fim de incluir um lucro razoável conforme consta dos considerandos 50 e 51 supra, com o preço de exportação médio ponderado do produto em causa praticado por cada empresa que exporta para a União.
(57)
Assim, são as seguintes as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado:
Empresas incluídas na amostra
Margens de dumping provisórias
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
(b) Para todos os outros produtores-exportadores que colaboraram no inquérito
(58)
A margem de dumping para os outros produtores-exportadores da RPC que colaboraram no inquérito mas não foram incluídos na amostra foi calculada pela média ponderada das margens de dumping dos produtores-exportadores incluídos na amostra, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base.
(59)
Assim, a margem de dumping provisória, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado é de 71,1 %.
(c) Restantes produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito
(60)
Dado o elevado nível de colaboração no inquérito (as empresas que colaboraram representam cerca de 64 % de todas as importações registadas no Eurostat no PI), a margem de dumping nacional para os produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito foi estabelecida utilizando a margem mais elevada apurada para os (grupos de) empresas incluídos na amostra.
(61)
Assim, a margem de dumping provisória à escala nacional expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, é de 83,2 %.
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(62)
Durante o PI, o produto similar foi fabricado por 21 produtores na União. Os 21 produtores constituem, deste modo, a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida por «indústria da União».
(63)
Como foi indicado no considerando (6) supra, dois grupos de produtores da União, constituídos por cinco produtores da União, foram seleccionados para a amostra, representando mais de 50 % da produção total do produto similar na União. Dos restantes produtores da União que colaboraram no inquérito, a empresa que solicitou uma limitação da definição do produto (ver considerandos 16 e 17 supra) não concordou com a selecção da amostra. O produtor criticou o facto de a amostra incluir apenas empresas que operavam simultaneamente no mercado dos produtos acabados e no dos produtos semi-acabados, e ainda o facto de a amostra ser constituída exclusivamente por empresas autoras da denúncia. Reitera-se que a empresa em questão compra produtos semi-acabados provenientes da RPC e da indústria da União. Contudo, não conseguiu provar que efectivamente existiam dois mercados distintos. Por outro lado, o produtor representava menos de 2 % do total da produção da União durante o PI, enquanto os dois grupos de empresas foram seleccionados com base em critérios objectivos, conforme referido nos considerandos 7 e 8 supra.
2. Consumo da União
(64)
O consumo da União foi calculado com base no volume de vendas da indústria da União no mercado da União, com base na informação obtida junto do Comité de Defesa que representa os autores da denúncia (ver considerando 2 supra) e os dados relativos aos volumes de importação no mercado da União obtidos junto do Eurostat. Estes últimos dados tiveram de ser ligeiramente ajustados, no que se refere às importações da África do Sul e do Japão para certos períodos, dado que tais dados comportavam algumas distorções resultantes da transmissão incorrecta da informação.
(65)
A produção da União diminuiu abruptamente de 35 % entre 2006 e o PI. Contudo, entre 2006 e 2007, aumentou ligeiramente, atingiu um pico em 2007, para depois baixar de forma contínua ano após ano até ao PI.
Quadro 1
Consumo da União
2006
2007
2008
2009
PI
Unidades (em toneladas)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
valor indexado
100
116
101
78
65
(66)
Com efeito, o período considerado comporta consideráveis flutuações no mercado, essencialmente devidas a importantes flutuações na procura de tubos de aço inoxidável. No ano de 2007, assim como nos primeiros três trimestres de 2008 o mercado pode ser caracterizado como em forte expansão. A crise económica pode ter tido um forte impacto na procura. Este impacto tornou-se visível no último trimestre de 2008, agravou-se ao longo de 2009 e continuou no primeiro semestre de 2010, afectando todo o PI. Esta situação reflectiu-se na evolução do consumo da União que, após o pico de 2007, foi baixando ano após ano.
3. Importações provenientes do país em causa
3.1. Volume das importações objecto de dumping
(67)
O volume das importações para a União do produto em causa proveniente da RPC aumentou durante o período considerado. No total, durante o período considerado, as importações provenientes da RPC aumentaram de 14 %. Com efeito, entre 2006 e 2007, as importações provenientes da RPC quase duplicaram, após o que foram diminuindo ano após ano entre 2007 e o PI, em grande parte devido à queda do consumo (enquanto a parte de mercado permanecia estável entre 2008 e o PI - ver considerando 68).
Quadro 2
Importações provenientes da RPC (volumes)
2006
2007
2008
2009
PI
Unidades (em toneladas)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
valor indexado
100
194
182
123
114
3.2. Parte de mercado das importações objecto de dumping
(68)
A parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC quase duplicou ao longo do período considerado: aumento de 76 % ou 7,9 pontos percentuais. Esta evolução da parte de mercado verificou-se entre 2006 e 2007, após o que se manteve a este nível elevado.
Quadro 3
Importações provenientes da RPC (parte de mercado)
2006
2007
2008
2009
PI
Parte de mercado (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
valor indexado
100
167
180
158
176
3.3. Preços
(a) Evolução dos preços
(69)
O quadro que se segue mostra o preço médio das importações objecto de dumping provenientes da RPC, na fronteira europeia, do produto desalfandegado, segundo os dados do Eurostat. Durante o período considerado, o preço médio das importações provenientes da RPC aumentou até 2008, para depois cair entre 2008 e o PI.
Quadro 4
Importações provenientes da RPC (preços)
2006
2007
2008
2009
PI
Preço médio/tonelada (euros)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
valor indexado
100
118
126
100
91
(b) Subcotação dos preços
(70)
Foi efectuada uma comparação modelo a modelo entre os preços de venda praticados pelos produtores-exportadores chineses e os preços de venda na União praticados pelos produtores da União incluídos na amostra. Para o efeito, os preços dos produtores da União incluídos na amostra aplicados a clientes independentes foram comparados com os preços dos produtores-exportadores do país em causa incluídos na amostra. Foram feitos os ajustamentos necessários para ter em conta as diferenças na forma como o mercado apreende a qualidade do produto, no estádio de comercialização e nos custos pós-importação.
(71)
Esta comparação revelou que, durante o PI, as importações do produto em causa originário da RPC foram vendidas na União a preços que representam uma subcotação dos preços da indústria da União que, em percentagem dos últimos, se situa entre 21 % e 32 %.
4. Situação económica da indústria da União
4.1. Observações preliminares
(72)
Em aplicação do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e indicadores económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União. Os dados apresentados em seguida referem-se à totalidade dos produtores da União no que diz respeito às vendas e às partes de mercado, e aos produtores incluídos na amostra para os restantes indicadores. No que se refere aos indicadores baseados nos produtores incluídos na amostra, dado que a amostra incluía apenas dois grupos de produtores, por razões de confidencialidade, os dados agregados não podem ser introduzidos nos correspondentes quadros. Assim, apresentam-se apenas os índices, a fim de evidenciar a tendência que tais indicadores revelam.
4.2. Produção
(73)
Os volumes de produção da União aumentaram entre 2006 e 2008, mas caíram abruptamente entre 2008 e o PI. Esta queda substancial da produção ficou a dever-se simultaneamente à contracção do mercado e à crescente pressão das importações objecto de dumping.
Quadro 5
Produção
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Produção (indexada)
100
107
121
84
66
4.3. Capacidade de produção e utilização da capacidade
(74)
A capacidade de produção da indústria da União permaneceu relativamente estável ao longo do período considerado. No entanto, a taxa de utilização da capacidade baixou 35 % entre 2006 e o PI. Ao longo do PI, o nível de utilização da capacidade baixou para pouco mais de metade no nível alcançado em 2008.
Quadro 6
Capacidade de produção
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Capacidade (indexada)
100
98
101
102
101
Utilização da capacidade (indexada)
100
109
120
82
65
4.4. Existências
(75)
O quadro a seguir mostra que as existências começaram por aumentar até 2008, quando a produção na União estava no auge, mas depois começaram a diminuir devido a níveis reduzidos de actividade na indústria transformadora.
Quadro 7
Existências
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Existências (indexadas)
100
124
168
138
118
4.5. Volumes de vendas da União (total da indústria da União)
(76)
O volume de vendas de todos os produtores da União no mercado da UE diminuiu de 39 %, enquanto as exportações chinesas aumentavam de 14 % no mesmo período, conforme referido no considerando 68. O volume de vendas da indústria da União desenvolveu-se do seguinte modo:
Quadro 8
Vendas da União (volumes)
Todos os produtores da UE
2006
2007
2008
2009
PI
Vendas da União (em toneladas)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
valor indexado
100
110
96
76
61
4.6. Parte de mercado (total da indústria da União)
(77)
A parte de mercado da indústria da União decresceu de 3,4 pontos percentuais entre 2006 e 2007, tendo permanecido relativamente estável durante o resto do período considerado, com um pequeno aumento temporário em 2009. Em termos globais, a indústria da União perdeu 3,6 pontos percentuais de parte de mercado no período considerado, ao passo que, como mostra o quadro 3, a parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da RPC quase que duplicou no período considerado.
Quadro 9
Parte de mercado da União
Todos os produtores da UE
2006
2007
2008
2009
PI
Parte de mercado (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
valor indexado
100
95
95
98
94
4.7. Preços de venda
(78)
No que se refere aos preços de venda médios, o quadro a seguir mostra que em 2007 a indústria da União aumentou os seus preços de venda, para depois os reduzir gradualmente ano após ano até ao PI, atingindo níveis abaixo dos de 2006. A evolução e a elevada volatilidade dos preços de venda ficou em parte a dever-se a sérias flutuações nos custos das matérias-primas.
Quadro 10
Vendas da União - (preços médios)
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Preço médio/tonelada (indexado)
100
135
126
100
92
4.8. Emprego
(79)
A situação do emprego acompanhou em grande medida a evolução dos volumes de produção (ver quadro 5 supra), o que indica que a indústria da União tentou racionalizar os custos de produção quando era necessário. A indústria da União procurou adaptar a mão-de-obra à deterioração das condições do mercado, reduzindo o tempo de trabalho em vez de despedir pessoal. O quadro a seguir dá conta da situação do emprego em equivalentes a tempo inteiro (ETI). O emprego em ETI que os produtores da União absorvem subiu 11 pontos percentuais entre 2006 e 2008, ao que se seguiu uma queda de 19 pontos percentuais a partir de 2008 até ao PI. No total, o número de empregos em ETI decresceu de 8 % no período considerado.
Quadro 11
Emprego
produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Emprego - equivalente a tempo inteiro (ETI) (indexado)
100
106
111
95
92
4.9. Produtividade
(80)
Não obstante as tentativas por parte da indústria da União, a produção por ETI dos produtores da União baixou consideravelmente, na ordem dos 29 % em termos globais. O impacto das importações objecto de dumping provenientes da RPC num período em que a procura do mercado entrava em colapso impediu que a indústria da União mantivesse os seus níveis de produtividade.
Quadro 12
Produtividade
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Volume de produção por ETI (indexado)
100
102
109
88
71
4.10. Custos da mão-de-obra
(81)
Durante o período considerado, a indústria da União conseguiu controlar a evolução dos custos da mão-de-obra. O quadro abaixo mostra que os custos médios anuais da mão-de-obra aumentaram ligeiramente em 2007 e 2008, mas diminuíram em 2009 e no PI. Durante todo o período, os custos unitários da mão-de-obra diminuíram 2 %. Essa diminuição teria sido mais pronunciada se os montantes das indemnizações tivessem sido excluídos da tendência acima referida.
Quadro 13
Custos de mão-de-obra
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Custo anual da mão-de-obra por trabalhador (indexado)
100
103
109
100
98
4.11. Rendibilidade e retorno dos investimentos
(82)
A rendibilidade da indústria da União foi expressa pelo lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar no mercado da UE a clientes independentes, em percentagem do volume de negócios dessas vendas. Assim, as margens de lucro da indústria da União evoluíram do seguinte modo no período considerado:
Quadro 14
Rendibilidade e retorno dos investimentos
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Lucro líquido (indexado)
100
202
89
- 147
- 188
Retorno dos investimentos (indexado)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Como o demonstra o quadro supra, a rendibilidade da indústria da União atingiu o pico em 2007 devido às condições excepcionais do mercado das quais todos os agentes puderam beneficiar. A rendibilidade média deteriorou-se significativamente a partir de 2007 e os lucros transformaram-se em perdas importantes ao longo de 2009 e durante o PI.
(84)
O retorno dos investimentos, que corresponde ao lucro expresso em percentagem do valor contabilístico líquido dos investimentos, acompanhou de um modo geral a tendência manifestada pela rendibilidade.
4.12. Cash flow e capacidade de obtenção de capitais
(85)
O cash flow líquido decorrente de actividades operacionais evoluiu do seguinte modo (dado o valor negativo em 2006, excepcionalmente para este quadro o ano de 2007 foi considerado ano de referência para efeitos de apuramento da evolução do cash flow):
Quadro 15
Cash flow
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Cash flow (indexado)
negativo
100
685
175
53
(86)
O quadro supra mostra que o cash flow da indústria da União atingiu o pico em 2008 para em seguida cair até ao final do período considerado, atingindo um nível bastante baixo durante o PI.
4.13. Investimentos
(87)
Durante o período considerado, os investimentos dos produtores da União incluídos na amostra evoluiu do seguinte modo:
Quadro 16
Investimentos
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
Investimentos líquidos (indexados)
100
192
406
286
183
(88)
Como o mostra o quadro supra, os produtores da União decidiram continuar a investir não obstante a fragilidade da situação financeira em 2009 e durante o PI. As razões para tal são várias: i) este tipo de indústria requer normalmente certos investimentos plurianuais, os quais tinham de ser concluídos independentemente da situação do mercado; ii) neste sector o aperfeiçoamento técnico é indispensável para permitir produzir em maiores quantidades produtos altamente especializados (um esforço para manter a competitividade em relação a outros fabricantes).
4.14. Amplitude da margem de dumping efectiva
(89)
As margens de dumping das importações provenientes da RPC, conforme especificado no considerando 57 supra, são muito elevadas. Tendo em conta os volumes, a parte de mercado e os preços das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping pode ser considerado substancial.
5. Conclusão sobre o prejuízo
(90)
Os indicadores do prejuízo evoluíram de forma negativa ao longo do período considerado. Este facto é particularmente evidente para os indicadores de rendibilidade, volumes de produção, utilização da capacidade, volumes de vendas e partes de mercado, os quais revelarem todos uma clara tendência para o agravamento.
(91)
Ao mesmo tempo, as importações de tubos de aço inoxidável provenientes da RPC estavam a subcotar os preços da indústria da União em valores que chegavam aos 32 % durante o PI (ver considerando 71 supra).
(92)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(93)
Em conformidade com artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, a Comissão apurou se as importações objecto de dumping provocaram à indústria da União um prejuízo que possa ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União no mesmo período, a fim de assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeito das importações objecto de dumping
(94)
Entre 2006 e o PI, o volume das importações objecto de dumping do produto em causa aumentou 14 % em termos de volume, com o mercado a acusar uma contracção de 35 %, o que resultou num aumento da parte de mercado da União de 76 %, passando de 10,5 % para 18,4 %.
(95)
O aumento das importações objecto de dumping do produto em causa provenientes da RPC, durante o período considerado, coincidiu com uma tendência descendente na maioria dos indicadores de prejuízo da indústria da União. A indústria da União perdeu 3,6 pontos percentuais de parte de mercado e os seus preços de venda diminuíram 8 %, devido à pressão exercida sobre os preços pelas importações de baixo preço objecto de dumping no mercado da União. A significativa subcotação dos preços impediu a indústria da União de repercutir o aumento dos custos de produção nos preços de venda a um nível aceitável, do que resultaram níveis de rendibilidade negativos durante o PI.
(96)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações de baixo preço objecto de dumping, provenientes da RPC, que entraram no mercado da União em volumes significativos e sempre crescentes, e que subcotaram bastante os preços da indústria da União durante o período considerado, estão a causar um prejuízo importante à indústria da União.
3. Efeito de outros factores
3.1. Importações provenientes de países terceiros
(97)
Durante o período considerado, as importações provenientes de outros países terceiros foram limitadas. A parte de mercado total das importações provenientes de outros países com excepção da RPC desceu 4,3 pontos percentuais, passando de 26,8 % para 22,5 %.
(98)
As outras maiores fontes de importações durante o PI foram o Japão e a República da Ucrânia, com partes de mercado correspondentes a 5,2 % cada. A Índia tinha uma parte de mercado de 3,0 %, enquanto os EUA detinham 2,7 % durante o PI. O quadro a seguir dá conta da evolução do volume de importações, dos preços e das partes de mercado das quatro maiores fontes de importações a seguir à RPC e as dos restantes países terceiros, sendo os dados baseados em informação do Eurostat. Como foi mencionado no considerando 64, os dados do Eurostat relativos às importações do Japão exigem ligeiros ajustamentos para eliminar distorções resultantes de um registo incorrecto de certas operações.
Quadro 17
Importações provenientes de outros países
País
2006
2007
2008
2009
PI
Japão
Volumes (toneladas)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Parte de mercado (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Preço médio (euros)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
República da Ucrânia
Volumes (toneladas)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Parte de mercado (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Preço médio (euros)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Índia
Volumes (toneladas)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Parte de mercado (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Preço médio (euros)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
EUA
Volumes (toneladas)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Parte de mercado (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Preço médio (euros)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Outros países
Volumes (toneladas)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Parte de mercado (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Preço médio (euros)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Total países terceiros excepto RPC
Volumes (toneladas)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Parte de mercado (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Preço médio (euros)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Como foi indicado no quadro supra, durante o período considerado o Japão aumentou moderadamente (0,8 pontos percentuais) a sua parte de mercado, que passou de 4,4 % para 5,2 %. Contudo, os preços das importações japonesas parecem ser muito mais comparáveis com os preços da União do que os preços das importações provenientes da RPC. Mais importante ainda, durante o PI, os preços das importações japonesas foram significativamente superiores aos da indústria da União.
(100)
As importações provenientes dos EUA foram feitas a preços consideravelmente superiores aos da indústria da União durante o período considerado (excepto para 2007). No que se refere às importações da República da Ucrânia e da Índia, ainda que os preços médios destes países fossem consideravelmente inferiores aos da União, ambos mantiveram uma parte de mercado relativamente estável no mercado da União: a parte de mercado da República da Ucrânia baixou de 5,9 % para 5,2 %, enquanto a da Índia crescia de 2,8 % para 3,0 % durante o período considerado.
(101)
Em conclusão, a parte de mercado das importações de todos os países terceiros excepto a RPC decresceu de 4,3 pontos percentuais (de 26,8 % para 22,5 %) durante o período considerado. Globalmente, o preço médio das importações de todos os países terceiros excepto a RPC subiu 34 % durante o período considerado (de 5 586 euros para 7 484 euros por tonelada) o que contrasta fortemente com a descida de 9 % nos já baixos preços de importação chineses e a queda de 8 % dos preços de venda médios da União.
(102)
Com base nestes factos, pode concluir-se que as importações de países terceiros que não a RPC não parecem ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.2. Impactos das flutuações do mercado e da crise económica
(103)
Ainda que em 2007 e nos primeiros três trimestres de 2008 o mercado dos tubos de aço inoxidável se possa considerar caracterizado por uma forte expansão, a crise económica e financeira teve um grande impacto no sector. A recessão económica que começou no último trimestre de 2008, prosseguiu em 2009 e fez-se sentir ainda no primeiro semestre de 2010, ou seja, durante todo o PI. Esta situação reflectiu-se nas tendências que marcaram a evolução do consumo da União que, após o pico de 2007, foi baixando ano após ano (ver quadro 1 supra).
(104)
Sem dúvida que a queda do consumo resultante da recessão económica também teve um impacto na situação da indústria da União. Importa registar, contudo, que este efeito negativo foi consideravelmente exacerbado pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC, as quais subcotaram consideravelmente os preços da indústria da União. Em consequência, mesmo que a recessão económica possa ser considerada como um factor que contribuiu para o prejuízo durante o PI, de forma alguma isto pode atenuar os efeitos nefastos das importações a baixos preços e objecto de dumping provenientes da RPC no mercado da União. Sem essa concorrência desleal por parte da RPC e a pressão sobre preços e volumes de produção que exerce sobre os produtores da União, teria sido possível à União manter os seus preços de venda e a sua rendibilidade a níveis relativamente aceitáveis mesmo numa conjuntura de procura em baixa.
(105)
Na realidade, o impacto das importações objecto de dumping provenientes da RPC que subcotaram consideravelmente os preços de venda da União durante o PI pode ser considerado ainda mais prejudicial numa conjuntura de crise económica quando os volumes de venda e os preços já estão sob a pressão do consumo em baixa.
(106)
Tendo em conta as circunstâncias descritas acima, o abrandamento económico não pode ser considerado como um possível factor susceptível de quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes da RPC.
3.3. Resultados das exportações da indústria da União
(107)
No que se refere à evolução das vendas de exportação da indústria da União, as exportações baixaram menos do que as vendas no mercado interno, independentemente de se tratar de produtores da União ou apenas produtores incluídos na amostra. Em relação à evolução dos volumes de vendas de exportação, verificou-se a seguinte tendência para a indústria da União durante o período considerado:
Quadro 18
Indústria da União - vendas de exportação (toneladas) a clientes independentes
Todos os produtores da UE
2006
2007
2008
2009
PI
valor indexado
100
99
108
88
64
(108)
Importa salientar que as vendas de exportação da indústria da União baixaram a um ritmo mais lento do que as vendas no mercado da União, o que pode significar que a pressão das importações objecto de dumping provenientes da RPC é particularmente forte no mercado da União. Dada esta indicação, assim como a parte de mercado substancial das exportações no total das vendas da indústria da União (entre 39 % e 45 % durante o período considerado), pode certamente excluir-se qualquer falta de competitividade dos produtores da União no mercado mundial.
3.4. Competitividade das importações objecto de dumping provenientes da RPC e custos de produção da indústria da União
(109)
As frequentes flutuações dos preços das ligas, bem como a evolução geral da procura no mercado induziu consideráveis variações nos custos da principal matéria-prima para o fabrico do produto em causa. Os custos médios de produção da indústria da União evoluíram do seguinte modo no período considerado:
Quadro 19
Indústria da União - custos de produção (euros por tonelada)
Produtores incluídos na amostra
2006
2007
2008
2009
PI
valor indexado
100
120
119
124
118
(110)
Como já foi referido no considerando 78, o mercado chinês da principal matéria-prima é um mercado altamente distorcido. Devido a esta distorção, os produtores-exportadores da RPC podem fazer vendas de exportação do produto em causa para o mercado da União a preços menos elásticos à variação dos preços das matérias-primas e que subcotam os preços no mercado da União. Por outras palavras, em razão das distorções no mercado chinês das matérias-primas, os fabricantes de tubos de aço inoxidável na RPC beneficiam de vantagens comparativas injustas quando comparadas com a indústria da UE. Estas distorções teriam contribuído para permitir que os produtores chineses mantivessem o baixo nível de preços das importações objecto de dumping provenientes da RPC.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(111)
Em conclusão, a análise supra demonstra que as importações da RPC aumentaram em termos quantitativos e ganharam substanciais partes de mercado no período considerado. Acresce que estas quantidades superiores de produtos que entraram no mercado da União a preços de dumping subcotam fortemente os preços da indústria da União. Embora, durante certo período, a indústria da União tenha conseguido compensar os efeitos negativos desta pressão mercê de condições de mercado excepcionalmente positivas em 2007 e 2008, isso deixou de ser possível quando a crise económica reduziu de forma substancial o nível da procura.
(112)
Foram igualmente analisados outros factores susceptíveis de ter causado prejuízo à indústria da União. Apurou-se que as importações provenientes de outros países terceiros, a incidência da crise económica, os resultados das exportações da indústria da União e outros factores, incluindo os relacionados com as distorções no mercado das matérias-primas na RPC, não se afiguram de molde a quebrar o nexo de causalidade constatado entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(113)
Com base na análise supra, que distinguiu e separou devidamente as repercussões de todos os factores conhecidos na situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, conclui-se provisoriamente que as importações provenientes da RPC causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
(114)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou apurar se, não obstante as conclusões sobre o dumping, o prejuízo e o nexo de causalidade, existiam razões imperiosas que a levassem a concluir de forma clara que a adopção de medidas neste caso específico não seria do interesse da União. Para esse efeito e em conformidade com o artigo 21.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão considerou o impacto provável das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo e, também, as consequências, caso tais medidas não sejam adoptadas.
(115)
A Comissão enviou questionários a importadores e utilizadores independentes. Dois importadores e um utilizador responderam ao questionário nos prazos fixados.
1. Interesse da indústria da União
(116)
Um produtor da União criticou a instituição de medidas anti-dumping porque parte dos recursos da empresa de perfis ocos de aço inoxidável em bruto vem da RPC, sendo depois processado para a obtenção de tubos acabados. Contudo, o produtor representa menos de 2 % do total da produção da União.
(117)
Recorde-se que os indicadores de prejuízo mostraram uma tendência negativa geral e, em especial, que os indicadores de prejuízo relativos a volumes de vendas e produção, à parte de mercado e aos desempenhos financeiros da indústria da União, como a rendibilidade, o retorno dos investimentos e o cash flow foram gravemente afectados.
(118)
Se forem instituídas medidas, espera-se que seja posto cobro à baixa dos preços e à perda de parte de mercado e que os preços de venda da indústria da União comecem a subir, do que resultará uma melhoria significativa da situação financeira da indústria da União.
(119)
Por outro lado, se não forem instituídas medidas anti-dumping, é provável que continue a deterioração do mercado e da situação financeira da indústria da União. Em tal cenário, é de esperar que a indústria da União continue a perder partes de mercado, já que não é capaz de seguir os preços de mercado impostos pelas importações objecto de dumping provenientes da RPC. Entre os prováveis efeitos, contam-se novas reduções na actividade produtiva e o encerramento de unidades de produção na União, o que provocará importantes perdas de postos de trabalho.
(120)
Atendendo a todos estes factores, conclui-se, provisoriamente, que a instituição de medidas anti-dumping seria claramente do interesse da indústria da União.
2. Interesse dos importadores independentes na União
(121)
Como se indicou acima, não foi necessária amostragem para os importadores independentes, já que só dois colaboraram plenamente no inquérito, respondendo ao questionário. Só uma pequena parte do volume de negócios destes dois importadores estava ligado a revendas do produto em causa proveniente da RPC.
(122)
Contudo, as importações declaradas por estes dois importadores representavam apenas uma pequena proporção do conjunto das importações provenientes da RPC no PI (menos de 10 %). Considerando as elevadas margens que os importadores conseguiam sobre as revendas do produto em causa durante o PI, pode depreender-se que a instituição de direitos anti-dumping poderia resultar para eles numa diminuição dos lucros. Todavia, nenhum dos importadores avançou argumentos segundo os quais a instituição de direitos anti-dumping iria contra os seus interesses. Acresce que, uma vez que ambos revendem tubos de aço inoxidável de origem não chinesa (incluindo tubos originários da União), podem também decidir passar a adquirir os produtos junto de fornecedores não chineses que não estejam afectados pelos direitos em questão.
(123)
Nenhum outro importador colaborou, quer respondendo ao questionário quer enviando comentários fundamentados. Nesta base, conclui-se provisoriamente que a instituição de medidas provisórias não terá efeitos negativos significativos sobre o interesse dos importadores da União.
3. Interesse dos utilizadores
(124)
Os tubos de aço inoxidável sem costura que são objecto deste procedimento são utilizados para muitas aplicações (ver considerando 17). Não obstante este facto, só foi obtida colaboração de um utilizador que usa tubos de aço inoxidável para fabricar refrigeradores de ar e condensadores, o qual representava menos de 1 % do total das importações chinesas durante o PI. Pode contudo concluir-se, a título provisório, que a colaboração extremamente limitada dos utilizadores parece indicar que em geral o impacto na rendibilidade da indústria utilizadora e na situação económica será bastante limitado.
(125)
Das respostas que este utilizador deu ao questionário, resulta que a empresa não será muito afectada pelas medidas anti-dumping, nem mesmo a sua secção que utiliza tubos de aço inoxidável. Quando comparados os valores das importações do produto em causa com o volume de negócios da secção que utiliza os produtos importados, o efeito pode ser considerado insignificante.
(126)
Tendo em conta os dados relativos a este utilizador, não se pode contudo excluir que algumas empresas utilizadoras que fazem uso de quantidades mais importantes de tubos de aço inoxidável importados da RPC possam ser negativamente afectadas pelas medidas anti-dumping.
(127)
A partir da informação apresentada pelo único utilizador que colaborou no inquérito, é impossível fazer uma estimativa do volume total de emprego absorvido pela indústria da União, dada a reduzida representatividade do utilizador e a grande variedade das aplicações.
(128)
Importa também notar que o nível das medidas não parece ser de molde a impedir que as importações chinesas continuem a aprovisionar o mercado da União, mesmo a preços não prejudiciais mais elevados. Por outro lado, a capacidade não utilizada da indústria da União, assim como as fontes alternativas de importações provenientes de outros países terceiros indicam que não está em risco a segurança do aprovisionamento do mercado da União em tubos de aço inoxidável.
(129)
Por outro lado, apesar das recentes dificuldades da indústria da União, esta continua a ser o maior fornecedor da indústria utilizadora na União. Sem a instituição das medidas anti-dumping, em caso de nova deterioração da situação financeira da indústria da União, a existência da própria indústria estaria comprometida, o que poria em risco o aprovisionamento dos utilizadores na União.
(130)
Em suma, se considerarmos o impacto global das medidas anti-dumping, os efeitos positivos na indústria da União parecem suplantar claramente o potencial impacto negativo nos outros grupos de interesse. Em consequência, conclui-se a título provisório que os direitos anti-dumping não contrariam o interesse da União.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(131)
Pode concluir-se que a instituição de medidas sobre as importações objecto de dumping do produto em causa provenientes da RPC deverá permitir à indústria da União melhorar a sua situação, graças a um aumento dos volumes de vendas, dos preços de vendas e da parte de mercado. Se bem que se possam verificar alguns efeitos negativos para certos utilizadores na forma de aumentos dos custos, serão compensados pelos benefícios esperados para os produtores e seus fornecedores.
(132)
À luz do que precede, conclui-se provisoriamente que, em termos gerais, não há razões imperiosas para não adoptar medidas provisórias sobre as importações do produto em causa originário da RPC.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(133)
Tendo em conta as conclusões sobre o dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias sobre as importações do produto em causa provenientes da República Popular da China, a fim de evitar que as importações objecto de dumping continuem a causar prejuízo à indústria da União.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(134)
As medidas provisórias a instituir sobre as importações originárias da RPC devem ser instituídas a um nível suficiente para eliminar o dumping, sem exceder o prejuízo causado à União pelas importações objecto de dumping. Para calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos prejudiciais do dumping, considera-se que essas medidas deverão permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro global, antes de impostos, que poderia razoavelmente obter em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping.
(135)
A indústria da União alegou que, para determinar o nível de eliminação do prejuízo, deveria ser utilizada uma margem de lucro de 12 %. Contudo, até agora não foi possível demonstrar que uma margem deste nível pode ser alcançada numa situação de mercado normal. Nem mesmo no ano excepcional de 2007 a União conseguiu tais níveis de rendibilidade. Com base nos dados recolhidos durante o inquérito, considerou-se a título provisório que uma margem de lucro de 5 % era adequada para determinar o nível de eliminação do prejuízo.
(136)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial para a indústria da União do produto similar. O preço não prejudicial foi estabelecido deduzindo a margem de lucro real do preço à saída da fábrica e acrescentando ao preço de equilíbrio (break even price) assim calculado a margem de lucro supramencionada.
(137)
Por conseguinte, foram estabelecidos provisoriamente os seguintes níveis de eliminação do prejuízo:
Empresa/empresas
Nível de eliminação do prejuízo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Empresas indicadas no anexo I
56,6 %
Todas as outras empresas
71,5 %
2. Medidas provisórias
(138)
Tendo em conta o que precede, e em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, considera-se que deve ser instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações do produto em causa originário da RPC, ao nível das mais baixas margens de dumping e de prejuízo estabelecidas, em conformidade com a regra do direito inferior, que é em todos os casos a margem de prejuízo.
(139)
Dada o elevado nível de colaboração dos produtores-exportadores chineses, a percentagem relativa a todas as outras empresas corresponde à taxa da empresa incluída na amostra que colaborou no inquérito com valor mais elevado. Para as empresas não incluídas na amostra que colaboraram no inquérito e que constam do anexo I, a taxa do direito provisório corresponde à média ponderadas das taxas das empresas incluídas na amostra. Com base no que precede, as taxas do direito propostas são:
Empresa/empresas
Direito provisório
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Empresas indicadas no anexo I
56,6 %
Todas as outras empresas
71,5 %
(140)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «Todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «Todas as outras empresas».
(141)
Qualquer pedido de aplicação a empresas individuais dessas taxas do direito anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (8) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação associada, designadamente, a essa alteração da firma ou nessas novas entidades de produção ou de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(142)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito para todas as outras empresas deve ser aplicável não só aos exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a União durante o período de inquérito.
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(143)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, importa salientar que as conclusões respeitantes à instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reexaminadas para efeitos da instituição de medidas definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados tubos sem costura de aço inoxidável, com excepção dos providos de acessórios, para transporte de gases ou de líquidos, destinados a aeronaves civis, actualmente classificados nos códigos NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 e ex 7304 90 00 (códigos TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 e 7304900091) e provenientes da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa/empresas
Direito provisório
Código adicional TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Empresas indicadas no anexo I
56,6 %
B121
Todas as outras empresas
71,5 %
B999
3. A aplicação das taxas individuais previstas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo II. Se essa factura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a todas as outras empresas.
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação das informações sobre os factos e considerações essenciais, com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 27 de Junho de 2011.