РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 585/2012 DO CONSELHO
de 26 de junho de 2012
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de determinados tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Rússia e da Ucrânia, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, e encerra o processo de reexame da caducidade relativo às importações de determinados tubos de aço sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o, n.os 2 e 4, e o artigo 11.o, n.o 2,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Inquéritos anteriores e medidas em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2320/97 (2), o Conselho instituiu direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, inter alia, da Rússia. Pela Decisão 2000/70/CE da Comissão (3), foi aceite um compromisso de um exportador da Rússia. Pelo Regulamento (CE) n.o 348/2000 (4), o Conselho instituiu direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia e da Ucrânia. Pelo Regulamento (CE) n.o 1322/2004 do Conselho (5), estabeleceu-se que deixariam de ser aplicáveis as medidas em vigor sobre as importações originárias, inter alia, da Rússia, por uma questão de prudência relacionada com o comportamento anticoncorrencial de certos produtores da União no passado (ver considerando 9 desse regulamento).
(2)
No seguimento de um inquérito de reexame levado a cabo nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 258/2005 (6), alterou as medidas definitivas instituídas pelo Regulamento (CE) n.o 348/2000, revogou a possibilidade de isenção dos direitos prevista no artigo 2.o do mesmo regulamento e instituiu um direito anti-dumping de 38,8 % sobre as importações provenientes da Croácia e um direito anti-dumping de 64,1 % sobre as importações provenientes da Ucrânia, com exceção das importações de Dnepropetrovsk Tube Works («DTW»), que estão sujeitas a um direito anti-dumping de 51,9 %.
(3)
Pela Decisão 2005/133/CE (7), a Comissão suspendeu parcialmente as medidas definitivas no que respeita à Croácia e à Ucrânia por um período de nove meses, com efeito a partir de 18 de fevereiro de 2005. A suspensão parcial foi prorrogada por um novo período de um ano pelo Regulamento (CE) n.o 1866/2005 do Conselho (8).
(4)
Pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006 (9), o Conselho instituiu direitos anti-dumping definitivos sobre as importações de certos tubos sem costura, originários, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, revogou os Regulamentos (CE) n.o 2320/97 e (CE) n.o 348/2000, encerrou o reexame intercalar e o reexame da caducidade dos direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, nomeadamente, da Rússia e encerrou os reexames intercalares dos direitos anti-dumping sobre as importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço não ligado, originários, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia («último inquérito»).
(5)
Por conseguinte, as medidas em vigor são as estabelecidas pelo Regulamento (CE) n.o 954/2006, ou seja, 29,8 % para as importações provenientes da Croácia, 35,8 % para as importações provenientes da Rússia, com exceção da Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e da Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), da OAO Volzhsky Pipe Plant, da OAO Taganrog Metallurgical Works, da OAO Sinarsky Pipe Plant e da OAO Seversky Tube Works (27,2 %), e 25,7 % para as importações provenientes da Ucrânia, com exceção da OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), da CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e da OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Relativamente à CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube e à OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant («NTRP»), recorde-se que as suas firmas foram alteradas em fevereiro de 2007 para CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube e OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant Interpipe, respetivamente (10). Posteriormente, a CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube deixou de existir enquanto entidade jurídica, tendo todos os seus direitos e obrigações de propriedade e não-propriedade sido assumidos pela LLC Interpipe Niko Tube, estabelecida em dezembro de 2007.
(7)
Em conformidade com o artigo 266.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, a taxa do direito anti-dumping aplicável ao grupo Interpipe foi recalculada com base no acórdão do Tribunal de Justiça de 12 de fevereiro de 2012 (11). O direito atualmente em vigor para este grupo é de 17,7 %, tal como estabelecido pelo Regulamento (UE) n.o 540/2012 do Conselho (12) que dá aplicação a este acórdão do Tribunal de Justiça.
1.2. Pedido de um reexame da caducidade
(8)
Em 28 de junho de 2011, a Comissão anunciou, num aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia, o início de um reexame da caducidade («aviso de início») (13) das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Croácia, da Roménia, da Rússia e da Ucrânia, nos termos do artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base.
(9)
O reexame foi iniciado na sequência de um pedido fundamentado apresentado em 29 de março de 2011 pelo Comité de Defesa da Indústria Comunitária dos Tubos de Aço sem Costura da União Europeia («requerente»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de certos tubos sem costura. O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(10)
Após o reexame da caducidade supramencionado, a Comissão deu, paralelamente, início a dois reexames parciais, nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento de base, no que respeita às importações de certos tubos sem costura, de ferro ou de aço, originários da Ucrânia e da Rússia (14). Estes reexames parciais foram solicitados, respetivamente, por um grupo de produtores-exportadores da Ucrânia, o grupo Interpipe, e um grupo de produtores-exportadores da Rússia, o grupo TMK. O âmbito de ambos os reexames limita-se à análise do dumping no que diz respeito ao requerente.
1.3. Inquérito
(11)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame os produtores-exportadores, os importadores, os utilizadores conhecidos, os representantes dos países de exportação, o requerente e os produtores da União mencionados no pedido. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(12)
Tendo em conta o número elevado de produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia, de produtores da União e de importadores envolvidos no inquérito, o aviso de início previa inicialmente a possibilidade de recorrer a uma amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para poder decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, a Comissão convidou as partes acima referidas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a partir do início do processo, e a prestarem à Comissão as informações solicitadas no aviso de início.
(13)
Atendendo ao facto de apenas um produtor-exportador da Rússia e apenas um produtor-exportador da Ucrânia ter facultado as informações solicitadas no aviso de início e manifestado a sua vontade de colaborar mais amplamente com a Comissão, foi decidido não aplicar a amostragem no caso dos produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia, mas sim enviar um questionário a esses produtores. A seguir, o produtor-exportador da Rússia que forneceu as informações solicitadas no aviso de início decidiu não continuar a colaborar, não respondendo ao questionário destinado ao produtor-exportador da Rússia.
(14)
Dezanove produtores da União facultaram as informações solicitadas para a seleção da amostra e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Com base na informação recebida dos produtores da União, a Comissão, antes do início do processo, selecionou a título provisório uma amostra de quatro produtores, que se apurou serem representativos da indústria da União em termos de volume de produção e de vendas do produto similar na União. Na sequência das observações recebidas quanto à adequação desta escolha no prazo de 15 dias a contar do início do processo, a Comissão substituiu um dos produtores selecionados a título provisório por outro produtor.
(15)
Quatro importadores facultaram as informações solicitadas no aviso de início e manifestaram a sua vontade de colaborar com a Comissão. Por conseguinte, a Comissão decidiu não recorrer à amostragem e enviar um questionário a esses importadores.
(16)
Foram, assim, enviados questionários aos quatro produtores da União incluídos na amostra, a quatro importadores e a todos os produtores-exportadores dos três países em causa que se deram a conhecer.
(17)
Nenhum dos produtores-exportadores da Rússia respondeu ao questionário. Considera-se, assim, que nenhum produtor-exportador da Rússia colaborou no inquérito.
(18)
Um grupo de produtores-exportadores da Ucrânia respondeu ao questionário.
(19)
Um produtor-exportador da Croácia respondeu ao questionário.
(20)
Responderam aos questionários ainda quatro produtores da União incluídos na amostra, três importadores e um utilizador.
(21)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos de determinação da probabilidade de continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo dele resultante, bem como do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
a)
Produtores da União:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itália, e a sua empresa coligada TGS UK, Aberdeen, Reino Unido,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanha, e a sua empresa coligada Almesa, Barcelona, Espanha,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemanha;
b)
Produtor-exportador da Croácia:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Produtor-exportador da Ucrânia:
-
O grupo Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ucrânia, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucrânia) e as suas empresas comerciais coligadas LLC Interpipe, Ucrânia, Dnepropetrovsk, Ucrânia, e Interpipe Europe SA, Lugano, Suíça);
d)
Importadores/utilizadores:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itália,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itália.
(22)
O inquérito sobre a continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de uma continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de janeiro de 2008 e o final do PIR («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(23)
O produto em causa é o mesmo do último inquérito que levou à instituição das medidas atualmente em vigor, ou seja, certos tubos sem costura (TSC), de ferro ou de aço, de secção circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química (15) do Instituto Internacional de Soldadura (IIW), originários da Croácia, da Rússia e da Ucrânia («produto em causa»), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93.
(24)
O produto em causa é utilizado numa ampla variedade de aplicações: no transporte de gás e de líquidos, no ramo da construção para estacas, em utilizações mecânicas, condutas de gás, tubos de caldeira, bem como em tubos OCTG (oil and country tubular goods - tubos de sondagem) para perfuração, revestimento e tubagem na indústria petrolífera.
(25)
Os TSC assumem formas muito diferentes na altura da respetiva entrega aos utilizadores. Podem, por exemplo, ser galvanizados, roscados, entregues como «tubos verdes» (ou seja, sem qualquer tratamento térmico), ter extremidades especiais ou secções transversais diferentes, e ser ou não cortados à medida. Não há tamanhos normalizados generalizados para os tubos, o que explica por que razão a maioria dos TSC é feita por encomenda dos clientes. Os TSC são normalmente ligados por soldadura. Contudo, em casos especiais, podem ser ligados pela rosca ou utilizados isoladamente, embora permaneçam soldáveis. O inquérito revelou que todos os TSC compartilham as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, e as mesmas utilizações de base.
2.2. Produto similar
(26)
Tal como estabelecido em inquéritos anteriores bem como no último, o presente inquérito de reexame da caducidade confirmou que o produto exportado para a União a partir da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, o produto produzido e vendido nos mercados internos da Croácia, da Rússia e da Ucrânia, bem como o produto produzido e vendido na União pelos produtores da União, têm as mesmas características físicas e técnicas de base e utilizações finais, pelo que são considerados produtos similares na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
(27)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor caducarem.
3.1. Observações preliminares
(28)
Durante o PIR, de acordo com os dados do Eurostat, o volume total das importações de TSU provenientes da Croácia, da Rússia e da Ucrânia elevou-se a 42 723 toneladas, o que representa 2,5 % da parte de mercado da União.
(29)
Em conformidade com o artigo 11.o, n.o 9, do regulamento de base, na medida em que as circunstâncias não tenham sofrido alterações ou sempre que houver informação disponível, a Comissão aplicou o mesmo método que no último inquérito. Em caso de não-colaboração, como aconteceu com a Rússia, tiveram de ser utilizados os dados disponíveis em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base. No tocante à Croácia e à Ucrânia, foram utilizadas as informações fornecidas pelas empresas colaborantes, bem como as informações publicamente disponíveis.
3.2. Importações objeto de dumping durante o PIR
3.2.1. Metodologia geral
(30)
A metodologia geral a seguir indicada foi aplicada a todos os produtores-exportadores colaborantes da Croácia e da Ucrânia. Por conseguinte, a apresentação das conclusões sobre o dumping referentes a cada um dos países em causa apenas descreve a situação específica de cada país de exportação. No que respeita à Rússia, na falta de colaboração de qualquer dos produtores-exportadores russos existentes, a análise global, incluindo o cálculo do dumping, baseia-se nos melhores dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
3.2.2. Valor normal
(31)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, procurou-se, em primeiro lugar, determinar, para cada produtor colaborante, se o seu volume total de vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes foi representativo comparativamente ao seu volume total de vendas de exportação para a União, ou seja, se o volume total dessas vendas representou, pelo menos, 5 % do volume total de vendas de exportação do produto em causa para a União.
(32)
Relativamente a cada tipo do produto vendido por um produtor-exportador no seu mercado interno e que se verificou ser diretamente comparável com o tipo do produto vendido para exportação para a União, determinou-se se as vendas realizadas no mercado interno foram suficientemente representativas para efeitos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas no mercado interno de um determinado tipo do produto foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume total das vendas desse tipo do produto vendido pelo produtor-exportador no mercado interno a clientes independentes durante o PIR representou pelo menos 5 % do volume total das suas vendas do tipo do produto comparável exportado para a União.
(33)
Examinou-se igualmente se as vendas realizadas no mercado interno de cada tipo do produto poderiam ser consideradas como tendo sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto em causa exportado, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o PIR.
(34)
Para os tipos do produto em que mais de 80 % do respetivo volume de vendas no mercado interno foram superiores aos custos e em que o preço de venda médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo unitário de produção, o valor normal, por tipo do produto, foi calculado como média ponderada de todos os preços de venda, no mercado interno, do tipo do produto em causa, independentemente de essas vendas terem sido rentáveis ou não.
(35)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto, ou quando o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo unitário de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado enquanto preço médio ponderado de apenas as vendas rentáveis do tipo em questão realizadas no mercado interno durante o PIR.
(36)
Sempre que não se registaram vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno e no caso dos tipos do produto cujas vendas no mercado interno não foram consideradas representativas, o valor normal foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(37)
Para o cálculo do valor normal em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, os montantes correspondentes aos encargos de venda, às despesas administrativas e a outros encargos gerais, bem como aos lucros, basearam-se, em virtude da frase introdutória do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, em dados concretos relativos à produção e às vendas do produto similar pelo produtor-exportador, no decurso de operações comerciais normais, ou em factos disponíveis.
3.2.3. Preço de exportação
(38)
Em todos os casos em que o produto em causa foi exportado para clientes independentes na União, o preço de exportação foi estabelecido em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, ou seja, com base nos preços de exportação efetivamente pagos ou a pagar.
3.2.4. Comparação
(39)
O valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores do grupo colaborante foram comparados no estádio à saída da fábrica. A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
3.2.5. Margem de dumping para os produtores-exportadores colaborantes
(40)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, o valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto no estádio à saída da fábrica para cada empresa colaborante.
3.3. Croácia
(41)
Durante o PIR, o volume total das importações de TSC provenientes da CMC Sisak, que é o único produtor-exportador de TSC na Croácia, representou menos de 1 % do consumo total da União.
3.3.1. Valor normal
(42)
De acordo com o inquérito, embora as vendas no mercado interno do produto em causa tenham sido representativas em conformidade com os considerandos 30 e 31, não foram efetuadas vendas no decurso de operações comerciais normais. Por conseguinte, o valor normal para o produtor colaborante foi calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
(43)
O valor normal foi calculado, assim, com base no custo de produção, acrescentado de um montante razoável para os lucros e os VAG, com base nos factos disponíveis.
3.3.2. Preço de exportação
(44)
O produtor colaborante exportou o produto em causa diretamente ou através da empresa comercial coligada na Suíça para clientes independentes na União. Por conseguinte, os preços de exportação foram estabelecidos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo primeiro cliente independente na União.
3.3.3. Comparação
(45)
A comparação entre o valor normal calculado e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(46)
A fim de assegurar uma comparação equitativa no mesmo estádio de comercialização, foram devidamente tidas em conta as diferenças que se verificou afetarem a comparabilidade dos preços. Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base, foram efetuados ajustamentos no que respeita aos custos de transporte, abatimentos e descontos, comissões e custos de crédito.
3.3.4. Margem de dumping
(47)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre a média ponderada do valor normal calculado e o preço médio ponderado de exportação para a União. Esta comparação revelou a existência de um dumping significativo superior a 60 % no PIR.
3.4. Rússia
(48)
Durante o PIR, de acordo com o Eurostat, o volume total das importações de TSC provenientes da Rússia elevou-se a 10 785 toneladas métricas, o que representa cerca de 1 % da parte de mercado da União.
3.4.1. Valor normal
(49)
Tal como referido supra, na ausência de colaboração por parte dos produtores-exportadores da Rússia, teve-se de recorrer aos dados disponíveis para determinar se houve dumping no PIR. Em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, e na ausência de dados do questionário, o valor normal foi calculado com base nos dados provenientes do pedido de reexame e das publicações periódicas da Metal Expert para o nível de qualidade mais baixo dos tubos sem costura acabados a quente.
(50)
No que respeita aos preços do gás na Rússia, note-se que, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, teve de ser feito um ajustamento aquando da instituição das medidas no último inquérito (16). No entanto, no presente inquérito, o valor normal foi determinado sem ter em conta a necessidade de um ajustamento para os custos do gás suportados pelos produtores-exportadores russos, de acordo com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, porque, como indicado no considerando 53 infra, a utilização de um custo de produção não ajustado já revela claramente a existência de dumping durante o PIR. Consequentemente, e dado o facto de que o objetivo de um reexame da caducidade é determinar a possibilidade da continuação ou reincidência de dumping caso as medidas sejam revogadas, a fim de determinar se as medidas atualmente aplicáveis devem ser mantidas ou revogadas, considerou-se que não era necessário examinar se se justificava neste caso um ajustamento, nos termos do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base.
3.4.2. Preço de exportação
(51)
O preço médio de exportação foi calculado com base no valor CIF do Eurostat para os tipos correspondentes de tubos sem costura acabados a quente.
3.4.3. Comparação
(52)
Na ausência de dados do questionário verificados, a comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada utilizando os dados constantes do pedido, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
3.4.4. Margem de dumping
(53)
Em conformidade com o artigo 18.o, n.o 5, do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio calculado e o preço médio ponderado de exportação para a União, por tipo do produto. Esta comparação revelou a existência de um dumping de 38,4 %, superior à margem de dumping de 35,8 % apurada no último inquérito.
3.5. Ucrânia
(54)
Dos três produtores-exportadores conhecidos na Ucrânia apenas um grupo de produtores-exportadores colaborou com a Comissão no presente inquérito de reexame, o grupo Interpipe. Este produtor-exportador representava aproximadamente 70 % da produção total de TSC e mais de 80 % do total das exportações da Ucrânia para a União Europeia. No PIR, a parte das exportações da Ucrânia para a União em relação ao consumo da União ascendeu a menos de 2 %.
3.5.1. Valor normal
(55)
Segundo o inquérito, as vendas do produto similar no mercado interno foram representativas em conformidade com os considerandos 31 a 33 supra. Por conseguinte, o valor normal foi estabelecido em conformidade com os considerandos 34 a 37.
(56)
No que respeita aos preços de energia na Ucrânia, note-se que, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, teve de ser feito um ajustamento aquando da instituição das medidas no último inquérito (17). No entanto, no presente inquérito, o valor normal foi determinado sem ter em conta a necessidade de um ajustamento para os custos de energia suportados pelos produtores-exportadores ucranianos, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base, porque, como indicado no considerando 61, a utilização de um custo de produção não ajustado já revela claramente a existência de dumping durante o PIR. Consequentemente, e dado o facto de que o objetivo de um reexame da caducidade é determinar a possibilidade da continuação ou reincidência de dumping caso as medidas sejam revogadas, a fim de determinar se as medidas atualmente aplicáveis devem ser mantidas ou revogadas, considerou-se que não era necessário examinar se se justificava neste caso um ajustamento, nos termos do artigo 2.o, n.o 5, do regulamento de base.
3.5.2. Preço de exportação
(57)
O grupo Interpipe exportou o produto em causa através da empresa comercial coligada localizada na Suíça diretamente para clientes independentes na União. Os preços de exportação foram, por conseguinte, estabelecidos em conformidade com o considerando 38.
3.5.3. Comparação
(58)
O valor normal e o preço de exportação do grupo Interpipe foram comparados em conformidade com o considerando 39. Procedeu-se, assim, a ajustamentos para ter em conta os custos de transporte, seguro, movimentação, carregamento e acessórios, bem como os custos de crédito e comissões, sempre que aplicável e justificado.
3.5.4. Margem de dumping
(59)
A margem de dumping foi calculada em conformidade com o considerando 40.
(60)
Como no último inquérito, e em conformidade com a prática corrente das instituições, foi calculada uma única margem de dumping para todo o grupo. No método utilizado para o efeito, o montante do dumping foi calculado para cada um dos produtores-exportadores, antes de determinar uma taxa média ponderada de dumping para o grupo no seu todo. Note-se que esta metodologia foi diferente da aplicada no último inquérito, em que o cálculo do dumping foi efetuado desagregando o conjunto da produção, a rendibilidade e as vendas na União das entidades produtoras. A alteração das circunstâncias que justifica esta mudança de metodologia deve-se a uma alteração na estrutura empresarial do grupo que permite a identificação do produtor no âmbito do grupo, no tocante às vendas e à produção.
(61)
A comparação revelou a existência de um dumping superior a 10 % para o grupo colaborante de produtores-exportadores que exportaram para a União durante o PIR.
4. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO DUMPING
4.1. Observações preliminares
(62)
Resulta do exposto que o dumping continuou a existir durante o período de inquérito do reexame. Por conseguinte, é examinada a seguir a probabilidade de continuação do dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.1.1. Croácia
(63)
Tal como referido no considerando 46, verificou-se uma margem de dumping significativa durante o período de inquérito do reexame. No entanto, o proprietário do produtor-exportador decidiu subsequentemente alienar a empresa, deixando o produtor-exportador de aceitar novas encomendas no outono de 2011 e cessando toda a produção de TSC no final de 2011. Sendo assim, a partir de 2012 não há qualquer produção de tubos sem costura na Croácia, tendo as exportações efetuadas no período pós-PIR sido em quantidades muito limitadas.
(64)
O inquérito revelou que a empresa que produzia por encomenda não detinha quaisquer existências significativas. Com efeito, devido à grande variedade de tubos e aos elevados custos, a detenção de grandes existências não permite obter quaisquer vantagens económicas.
(65)
Tendo em conta as considerações supra e o facto de o processo de venda da empresa ainda estar em curso, a curto e médio prazo é altamente improvável uma continuação do dumping de TSC originários da Croácia.
4.1.2. Rússia
4.1.2.1. Observações preliminares
(66)
Além da análise da existência de dumping durante o PIR, examinou-se igualmente a probabilidade de continuação do dumping.
(67)
Neste contexto, analisaram-se os seguintes elementos: volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Rússia, atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros.
4.1.2.2. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia
(68)
Após a instituição das medidas definitivas em junho de 2006 e a sua revisão em agosto de 2008 pelo Regulamento (CE) n.o 812/2008 do Conselho (18), as importações declaradas como originárias da Rússia diminuíram de forma constante, mantendo-se baixas até ao final do PIR.
(69)
No mesmo período, os preços das importações objeto de dumping provenientes da Rússia permaneceram relativamente baixos.
4.1.2.3. Capacidade de produção e capacidade não utilizada na Rússia
(70)
No que se refere à capacidade de produção total de TSC na Rússia, e na ausência de dados verificados, várias fontes de informação à disposição do público apontam para uma capacidade de produção que excede em grande medida a procura no mercado interno.
(71)
Embora a parte de mercado da Rússia na União não seja significativamente superior a 1 %, a capacidade russa instalada é estimada em quase 4 milhões de toneladas métricas por ano. A indústria russa funciona apenas a cerca de 70 % da sua capacidade de produção. Deduzindo o consumo interno conhecido e os volumes de exportação para outros mercados, de acordo com as estatísticas de exportação russas, existe atualmente uma capacidade não utilizada superior a um milhão de toneladas métricas por ano, o que representa quase 65 % do consumo da União. Não obstante a atual sobrecapacidade e com base nas informações facultadas pelo autor da denúncia que não foram contestadas pelas partes interessadas, parece que a capacidade russa poderá continuar a aumentar nos próximos anos. Um produtor-exportador da Rússia argumentou que estava a operar a uma taxa de utilização da capacidade mais elevada e não tinha intenção de expandir a sua capacidade de produção num futuro próximo. Este produtor-exportador também alegou que, de acordo com uma publicação de mercado reputada, as taxas de utilização da capacidade da indústria russa de TSC eram «elevadas» e que o volume de produção do produto em causa na Rússia correspondia ao consumo doméstico. No entanto, esta informação fornecida pela empresa não estava disponível no dossiê, pois a empresa havia optado por não colaborar, nem pôde ser verificada. Além disso, o termo «elevadas» não foi quantificado na publicação e não foi possível tirar uma conclusão sobre a questão. Assim, as observações relativas aos níveis de produção e consumo na Rússia do produto em causa não puderam desvalorizar a existência de capacidades não utilizadas na Rússia. Note-se que a capacidade instalada estimada de cerca de 4 milhões de toneladas por ano não foi contestada após a divulgação das conclusões do inquérito a todas as partes interessadas.
4.1.2.4. Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(72)
Como referido supra, existe uma significativa sobrecapacidade de produção no mercado interno russo, o que leva a presumir uma necessidade forte e natural de encontrar mercados alternativos para absorver esse excesso de capacidade de produção.
(73)
O mercado da União é um dos maiores mercados do mundo e continua a crescer. É igualmente claro, com base nas informações recolhidas durante o inquérito, que as empresas russas têm mostrado grande interesse em desenvolver a sua presença num dos maiores mercados do mundo e em manter uma parte de mercado significativa no mercado da União. Um produtor-exportador da Rússia argumentou que as informações apresentadas conforme solicitado no aviso de início deviam ter sido a base para as conclusões relativas à existência de dumping e à probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, e não a determinação com base nos melhores dados disponíveis. No entanto, quando este produtor-exportador da Rússia optou por não continuar a colaborar, afirmou que, devido a processos de reestruturação interna, o preenchimento do questionário, que incluiria a informação apresentada após o início, não poderia ser utilizada para determinar, no seu caso, se havia uma probabilidade de continuação ou reincidência do dumping ou se as circunstâncias tinham mudado num grau que justificasse a revisão do nível das medidas. Por conseguinte, considerou-se que esta informação não poderia ser utilizada.
4.1.2.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(74)
Atendendo às conclusões acima descritas, é possível concluir que as importações provenientes da Rússia continuam a ser objeto de dumping e que existe uma forte probabilidade de continuação do dumping. Atendendo à atual e à potencial futura capacidade não utilizada na Rússia e ao facto de o mercado da União ser um dos maiores do mundo com um nível atrativo de preços, pode concluir-se que os exportadores russos irão provavelmente aumentar ainda mais as suas exportações para a União a preços de dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.1.3. Ucrânia
4.1.3.1. Observações preliminares
(75)
Após a análise da existência de dumping durante o PIR (considerandos 54-61), foi também examinada a probabilidade de continuação do dumping.
(76)
A este respeito, foram analisados os seguintes elementos: volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia, capacidade de produção e capacidade não utilizada na Ucrânia, atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros.
4.1.3.2. Volume e preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia
(77)
Após a instituição de medidas definitivas em junho de 2006, as importações provenientes da Ucrânia diminuíram de forma significativa e permaneceram a um nível bastante baixo, com uma parte de mercado da União inferior a 2 %. No mesmo período, os preços das importações objeto de dumping provenientes da Ucrânia permaneceram relativamente baixos. Além disso, apurou-se que os preços médios de venda para outros mercados de exportação fora da União, não sujeitos a direitos anti-dumping, foram semelhantes ou mesmo inferiores aos preços de venda para a União.
4.1.3.3. Capacidade de produção e capacidade não utilizada na Ucrânia
(78)
Com base nas informações disponíveis do domínio público, há três principais produtores de TSC ucranianos com uma capacidade de produção total estimada de cerca de 1,5 milhões de toneladas por ano ou quase equivalente ao consumo total da União.
(79)
Apesar de a parte ucraniana do mercado da União ser ligeiramente inferior a 2 %, a capacidade não utilizada da Ucrânia é estimada em 50 % ou 750 000 toneladas por ano, o que representa quase metade do consumo da União.
4.1.3.4. Atratividade do mercado da União e de outros mercados terceiros
(80)
O inquérito confirmou que os três principais produtores ucranianos de TSC exportam o produto em causa para a União. O inquérito estabeleceu ainda que a parte que colaborou no inquérito exporta para a União a preços de dumping. Segundo informações disponíveis do domínio público, também os outros principais produtores ucranianos exportam TSC para a União a preços inferiores aos da empresa que colaborou no inquérito.
4.1.3.5. Conclusão sobre a probabilidade de continuação do dumping
(81)
Tendo em conta o facto de as importações provenientes da Ucrânia continuarem a ser objeto de dumping e de as vendas de exportação para mercados de exportação fora da União Europeia serem efetuadas a preços semelhantes, ou mesmo inferiores, aos preços da União e, dada a considerável capacidade não utilizada na Ucrânia e o facto de o mercado da União ser um dos maiores mercados no mundo, pode concluir-se que os exportadores ucranianos irão provavelmente aumentar ainda mais as suas exportações para a União a preços de dumping, caso as medidas venham a caducar.
4.2. Conclusão
(82)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que existe um grande e real risco de continuação do dumping no que respeita aos tubos sem costura originários da Ucrânia e da Rússia, caso as medidas em vigor venham a caducar. Por outro lado, atendendo às circunstâncias particulares apuradas em relação à Croácia, conclui-se que não existe um risco de continuação do dumping, se as medidas anti-dumping em vigor expirarem no que respeita às importações de tubos sem costura originários da Croácia.
5. PRODUÇÃO DA UNIÃO E INDÚSTRIA DA UNIÃO
(83)
Na União, os TSC são fabricados por cerca de 19 produtores/grupos de produtores que constituem a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(84)
Como indicado no considerando 14, foi selecionada uma amostra constituída por quatro produtores/grupos de empresas produtoras entre os seguintes 19 produtores da União que facultaram as informações solicitadas:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Roménia,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Alemanha,
-
Huta Batory, Polónia,
-
Ovako Steel AB, Suécia,
-
Productos Tubulares S.A., Espanha,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Alemanha,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polónia,
-
Silcotub, Roménia,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itália,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanha,
-
TMK Artrom, Roménia,
-
Valcovny Trub Chomutov, República Checa,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, França,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, República Checa,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemanha,
-
V & M, França,
-
Voest Alpine Tubulars, Áustria,
-
Zeleziarne Podbrezova, República Eslovaca.
(85)
Note-se que os quatro produtores da União incluídos na amostra foram responsáveis por 30 % da produção total da União no PIR e 35 % do total de vendas no mercado da União, enquanto os 19 produtores da União acima referidos foram responsáveis por 100 % da produção total da União no PIR, o que se considera ser representativo da produção total da União.
6. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
6.1. Consumo no mercado da União
(86)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, e nos dados do Eurostat sobre a totalidade das importações na UE.
(87)
Com base nestes dados, constatou-se que o consumo da União diminuiu 34 %, de 2 597 110 toneladas para 1 724 743 toneladas entre 2008 e o PIR. O consumo em 2008 foi muito elevado, o que se pode explicar pelo facto de os elevados preços do petróleo e do gás em 2008 terem incentivado os investimentos nestes setores e aumentado, consequentemente, a procura. A baixa verificou-se inteiramente em 2009, altura em que o consumo diminuiu quase 50 %. Após 2009, o consumo começou de novo a aumentar, uma tendência que se manteve até ao PIR.
2008
2009
2010
PIR
Consumo da União (em toneladas)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Índice
100
52
62
66
6.2. Importações provenientes dos países em causa
6.2.1. Cumulação
(88)
Nos inquéritos anteriores, as importações de TSC originários da Croácia, da Rússia e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base. A Comissão procurou determinar se uma avaliação cumulativa era também adequada no presente inquérito.
(89)
A este respeito, verificou-se que a margem de dumping estabelecida para as importações provenientes de cada um dos países era superior ao nível de minimis. Quanto às quantidades, procedeu-se a uma análise prospetiva dos volumes de exportação prováveis, por cada país, caso as medidas fossem revogadas. A análise revelou que as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia, ao contrário das da Croácia, iriam provavelmente aumentar para níveis significativamente superiores aos atingidos no PIR, ultrapassando certamente o limiar considerado insignificante, caso as medidas sejam revogadas. No que respeita à Croácia, apurou-se que as importações para a União foram insignificantes durante o período considerado, tendo inclusive a produção cessado completamente após o PIR. Não é, portanto, muito provável que essa situação venha a mudar a curto prazo.
(90)
Tendo em conta o facto de o volume das importações objeto de dumping provenientes da Croácia durante o PIR ter sido insignificante e de não vir provavelmente a aumentar devido às razões explicadas no considerando 88, considerou-se que os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base não foram cumpridos no que respeita às importações provenientes da Croácia.
(91)
No que respeita às importações provenientes dos três países em causa, o inquérito apurou que os TSC importados desses países eram similares em termos das suas características físicas e técnicas de base. Acresce que os vários tipos de TSC importados eram permutáveis com os tipos produzidos na União e foram comercializados na União durante o mesmo período. Atendendo ao que precede, considerou-se que os TSC importados originários dos países em causa concorriam com os TSC produzidos na União.
(92)
Com base no exposto, considerou-se que os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base foram cumpridos no que se refere à Rússia e à Ucrânia. As importações provenientes destes dois países foram, assim, analisadas cumulativamente. Uma vez que não foram cumpridos os critérios estabelecidos no artigo 3.o, n.o 4 e, em especial, as condições de concorrência entre produtos importados aí referidas no que respeita à Croácia, as importações originárias deste país foram examinadas individualmente.
6.3. Importações da Rússia e da Ucrânia
6.3.1. Volume, parte de mercado e preços das importações
(93)
Segundo os dados do Eurostat, o volume das importações do produto em causa originário da Rússia e da Ucrânia diminuiu 47 % durante o período considerado. Mais precisamente, verificou-se em 2009 uma importante queda de 44 %, tendo, desde então, as importações diminuído ligeiramente de 40 611 para 38 108 toneladas. Tal tem de ser considerado no contexto de uma diminuição do consumo.
(94)
A parte de mercado das importações provenientes da Rússia e da Ucrânia diminuiu de 2,7 % para 2,2 % durante o período considerado.
(95)
Os preços médios ponderados das importações de TSC diminuíram 15 % em 2009, tendo em seguida aumentado de novo para atingir, no PIR, o mesmo nível de 2008. Esta diminuição e a posterior subida acompanharam, grosso modo, a evolução do custo das matérias-primas.
2008
2009
2010
PIR
Importações (toneladas)
72 328
40 611
39 505
38 108
Índice
100
56
55
53
Parte de mercado (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Índice
100
111
93
88
Preço das importações
74 103
62 766
64 996
73 422
Índice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotação dos preços
(96)
Atendendo à ausência de colaboração dos produtores-exportadores russos, a subcotação dos preços no que respeita às importações provenientes da Rússia teve de ser estabelecida a partir das estatísticas da importação, por código NC, utilizando informações recolhidas com base no artigo 14.o, n.o 6, do regulamento de base. A subcotação dos preços no tocante às importações provenientes da Ucrânia foi estabelecida utilizando os preços de exportação do produtor-exportador ucraniano colaborante, sem o direito anti-dumping. Os preços de venda pertinentes da indústria da União foram os preços cobrados a clientes independentes, ajustados, quando necessário, para o estádio à saída da fábrica. No PIR, a margem de subcotação para as importações de TSC originários da Rússia e da Ucrânia oscilou, sem o direito anti-dumping, entre 20,4 % e 55,4 %.
6.4. Importações provenientes da Croácia
6.4.1. Volume, parte de mercado e preços das importações provenientes da Croácia
(97)
Segundo os dados do Eurostat, o volume das importações do produto em causa originário da Croácia aumentou 133 % durante o período considerado. Foram muito poucas as importações efetuadas em 2008, tendo as mesmas aumentado até 2010 e diminuído ligeiramente de novo no PIR. No total, o nível das importações provenientes da Croácia permaneceu muito baixo durante todo o período considerado.
(98)
A parte de mercado das importações provenientes da Croácia aumentou de 0,1 % para 0,3 % durante o período considerado.
(99)
Por seu turno, os preços de importação diminuíram constantemente em 23 % no decurso do período considerado.
2008
2009
2010
PIR
Importações
Índice
100
153
251
233
Parte de mercado (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Preço das importações
Índice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotação dos preços
(100)
A subcotação dos preços foi estabelecida utilizando os preços de exportação do produtor colaborante da Croácia, sem o direito anti-dumping, tendo-se constatado que era de 29,3 %. Na ausência de qualquer outro produtor-exportador da Croácia, esta conclusão é igualmente válida para o país, no seu todo.
6.5. Outro país objeto de medidas anti-dumping
(101)
De acordo com os dados do Eurostat, o volume das importações de TSC originários da República da China, tal como definidos no artigo 1.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 926/2009 (19), diminuiu 80 % durante o período considerado.
(102)
A parte de mercado das importações chinesas diminuiu de 20,5 % em 2008 para 3,1 % no PIR.
7. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(103)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os fatores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
7.1. Observações preliminares
(104)
Pelo facto de ter sido utilizada a técnica de amostragem relativamente à indústria da União, o prejuízo foi avaliado com base nas informações recolhidas a nível de toda a indústria da União, tal como definida no considerando 57, e com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
(105)
Em conformidade com a prática instituída, sempre que se recorre à amostragem, a Comissão analisa certos indicadores de prejuízo (produção, capacidade, produtividade, vendas, parte de mercado, crescimento e emprego) para toda a indústria da União e os indicadores de prejuízo relacionados com os resultados de empresas individuais (preços, custos de produção, rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow e capacidade de obtenção de capital) com base nas informações recolhidas a nível dos produtores da União incluídos na amostra.
7.2. Dados relativos à indústria da União
a) Produção
(106)
A produção da indústria da União baixou 16 % entre 2008 e o PIR, isto é, de 3 479 266 toneladas para 2 917 325 toneladas. Em consequência da recessão económica global, o volume de produção diminuiu significativamente (43 %) em 2009. Em sintonia com a melhoria da situação da procura, recuperou em 2010 e no PIR, tendo registado um aumento de 27 % entre 2009 e o PIR, mas sem atingir o nível de 2008. O volume de produção apresentou uma tendência semelhante à do consumo, mas diminuiu menos do que o consumo no mercado da União em consequência da procura em mercados fora da União.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Volume de produção (toneladas)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Índice
100
57
77
84
b) Capacidade e taxas de utilização da capacidade
(107)
A capacidade de produção permaneceu estável durante o período considerado. Uma vez que a produção diminuiu 16 %, a resultante utilização da capacidade diminuiu de 80 % em 2008 para 67 % no PIR. No entanto, a grande descida de 80 % para 45 % registou-se em 2009, devido à queda no volume de produção. Em 2010 e no PIR, a utilização da capacidade aumentou de forma constante.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Capacidade
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Índice
100
101
100
101
Utilização da capacidade
80 %
45 %
62 %
67 %
Índice
100
56
77
83
c) Existências
(108)
Quanto às existências, a maior parte da produção é determinada pelas encomendas. Por conseguinte, embora o nível das existências dos produtores incluídos na amostra tenha diminuído significativamente em 2009 e aumentado com uma ligeira flutuação em 2010 até ao PIR quase para o nível de 2008, considera-se que, neste caso, as existências não foram um indicador pertinente de prejuízo.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Existências finais (toneladas)
106 078
82 788
107 490
104 184
Índice
100
78
101
98
d) Volume de vendas
(109)
As vendas da indústria da União no mercado da União baixaram 21 % entre 2008 e o PIR. Após uma diminuição de 42 % em 2009, o volume de vendas tornou a aumentar 21 pontos percentuais até ao PIR. Esta evolução está em sintonia com a evolução do consumo no mercado da União que, em resultado da recessão económica, baixou 48 % em 2009, começando a recuperar em seguida.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Vendas a partes independentes na União (toneladas)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Índice
100
58
73
79
e) Parte de mercado
(110)
A indústria da União conseguiu aumentar a sua parte de mercado desde 2008 até ao PIR. Este aumento deve-se principalmente às medidas anti-dumping em vigor sobre as importações provenientes da República Popular da China desde 2009. A parte de mercado a seguir referida é a parte do total das vendas da indústria da União, tanto a clientes independentes como a clientes coligados, na União em percentagem do consumo da União.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Parte de mercado
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Índice
100
112
120
121
f) Crescimento
(111)
Entre 2008 e o PIR, quando o consumo da União baixou 34 %, o volume de vendas da indústria da União diminuiu apenas 21 %. A indústria da União aumentou, assim, a sua parte de mercado, enquanto as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia perderam 0,6 % durante o mesmo período.
g) Emprego
(112)
O nível de emprego da indústria da União diminuiu 8 % entre 2008 e o PIR. A diminuição, iniciada em 2009, prosseguiu em 2010, tendo o emprego registado no PIR uma nova subida de 11 % no que respeita a 2010. Tal mostra que a indústria da União conseguiu adaptar-se à nova situação do mercado.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Emprego
14 456
13 131
12 073
13 368
Índice
100
91
84
92
h) Produtividade
(113)
A produtividade da força de trabalho da indústria da União, expressa em produção anual por equivalente a tempo inteiro («ETI»), foi volátil durante o período considerado.
Indústria da União
2008
2009
2010
PIR
Produtividade (toneladas por trabalhador)
240,7
150,8
221,6
218,2
Índice
100
63
92
91
i) Amplitude da margem de dumping
(114)
No que respeita ao impacto sobre a indústria da União da amplitude das margens de dumping efetivas, este impacto não pode ser considerado insignificante, tendo em conta o volume total das importações provenientes dos países em causa.
7.3. Dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra
a) Preços de venda e fatores que afetam os preços praticados no mercado interno
(115)
Os preços de venda unitários da indústria da União baixaram 13 % entre 2008 e o PIR. Aumentaram ligeiramente em 2009, para caírem 17 % em 2010. No PIR, os preços subiram ligeiramente em relação a 2010. Esta evolução dos preços está ligada ao facto de 2008 ter sido um ano com uma procura muito elevada e preços elevados das matérias-primas, o que deu origem a preços de venda mais elevados. Os efeitos disso ainda se faziam sentir na primeira metade de 2009. A partir da segunda metade de 2009, a procura diminuiu significativamente e os preços baixaram, acompanhando a tendência da descida dos preços das matérias-primas. No PIR, a diminuição dos preços parece ter sido interrompida.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Preço de venda unitário médio na UE (EUR/tonelada)
1 286
1 300
1 086
1 115
Índice
100
101
84
87
b) Salários
(116)
Entre 2008 e o PIR, o salário médio por ETI diminuiu 12 % durante o período considerado. Não deve, no entanto, ser tirada qualquer conclusão significativa.
c) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
(117)
Os investimentos em TSC aumentaram 24 % durante o período considerado. Os investimentos foram importantes e ascenderam a mais de 100 milhões de euros no PIR. Os TSC são uma indústria capital-intensiva, que exige importantes investimentos nas linhas de produção para se manter competitiva. O inquérito revelou que os investimentos foram realizados para manter a capacidade de produção ao seu nível atual e não com o objetivo de aumentar o volume de produção. Apurou-se igualmente que os produtores incluídos na amostra não tiveram dificuldades em obter capitais no período considerado.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Investimentos (em milhares EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Índice
100
110
122
124
d) Rendibilidade no mercado da União
(118)
Embora a rendibilidade tenha baixado 66 % no período considerado, os produtores incluídos na amostra conseguiram realizar lucros durante todo o período considerado. Os lucros alcançados desde 2008 até ao RIP foram superiores ao lucro-alvo de 3 % fixado no último inquérito. 2008 foi um ano muito positivo com lucros elevados. Em 2009 e também em 2010, a rendibilidade baixou 50 % em comparação com o ano anterior, tendo, no PIR, subido de novo 35 % em relação a 2010, situando-se em 6,6 %. A indústria da União conseguiu adaptar-se à redução da procura na União graças à procura global sustentada no caso dos produtores incluídos na amostra que lhes permitiu diluir os custos fixos. A queda da rendibilidade após 2008 é explicada pela recessão económica, que provocou uma queda significativa da procura e uma descida dos preços, e pela diminuição do volume de produção, o que teve um impacto negativo no custo de produção.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Rendibilidade no mercado da União (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Índice
100
49
25
34
e) Retorno dos investimentos
(119)
O retorno dos investimentos (RI), expresso como lucro total gerado pela atividade de TSC em percentagem do valor contabilístico líquido dos ativos direta ou indiretamente relacionados com a produção de TSC, acompanhou de um modo geral as tendências da rendibilidade referidas supra ao longo de todo o período considerado, mantendo-se positivo durante todo o período considerado. O RI baixou 80 % durante o período considerado, mas tornou a aumentar (50 %) no PIR em relação a 2010.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
RI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Índice
100
23
13
20
f) Cash flow
(120)
A situação do cash flow deteriorou-se significativamente entre 2008 e o PIR, registando uma queda de 93 %. A tendência do cash flow não evoluiu em conformidade com a tendência da rendibilidade, o que se poderá explicar pelo custo de depreciação que, em geral, é elevado para esta indústria capital-intensiva.
Produtores incluídos na amostra
2008
2009
2010
PIR
Cash flow (em milhares EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Índice
100
74
10
7
g) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(121)
Embora os indicadores acima examinados mostrem que a indústria da União sofreu com a recessão económica, uma vez que o volume vendas, o volume de produção, o RI e o cash flow diminuíram, também indicam que a indústria da União adaptou o seu equipamento de produção para melhor fazer face ao novo contexto económico e ser capaz de aproveitar as oportunidades nos mercados da União e fora da União, nomeadamente em segmentos onde se podem alcançar margens elevadas. A melhoria da situação económica e financeira da indústria da União indústria da União após a instituição, em 2006, de medidas anti-dumping sobre as importações provenientes dos países em causa e, em 2009, sobre as importações provenientes da República Popular da China, revela que as medidas são eficazes e que a indústria da União recuperou dos efeitos de anteriores práticas de dumping, embora sem nunca atingir o nível de rendibilidade de 2008.
7.4. Conclusão
(122)
Embora o consumo tenha diminuído 34 %, a indústria da União conseguiu aumentar a sua parte de mercado, tendo o volume de produção e o volume de vendas baixado menos que o consumo. Em termos de rendibilidade, a indústria da União foi rentável no decurso do período considerado. Atendendo ao que precede, pode concluir-se que a indústria da União não sofreu um prejuízo importante durante o período considerado.
8. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(123)
Tal como explicado nos considerandos 69, 70, 77 e 78, os produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia têm potencial para aumentar substancialmente o volume das suas exportações para a União, utilizando a capacidade não utilizada de aproximadamente 1 750 000 toneladas, o que equivale à totalidade do consumo da União. A capacidade total dos produtores-exportadores da Rússia e da Ucrânia ascende a 5 500 000 toneladas. Assim, é provável que quantidades substanciais de TSU russos e ucranianos penetrem no mercado da União para recuperarem a parte de mercado perdida devido aos direitos anti-dumping em vigor e a aumentarem ainda mais, caso as medidas sejam revogadas.
(124)
Como sublinhado no considerando 95, apurou-se que os preços das importações provenientes da Rússia e da Ucrânia eram baixos, subcotando os preços da União. Estes baixos preços continuariam muito provavelmente a ser praticados. De facto, no caso da Ucrânia, como indicado no considerando 80, os preços podem baixar ainda mais. Uma tal política de preços, associada à capacidade de os exportadores nestes países colocarem grandes quantidades do produto em causa no mercado da União, iria, muito provavelmente, pressionar no sentido da baixa os preços do mercado da União, com um impacto negativo previsível sobre a situação económica da indústria da União. Como já mostrado, os resultados financeiros da indústria da União estão estreitamente relacionados com o nível de preços no mercado da União. É provável, portanto, que, se a indústria da União for exposta a maiores volumes de importações a preços de dumping provenientes da Rússia e da Ucrânia, a sua situação financeira venha a deteriorar-se, tal como se apurou no último inquérito. Nesta base, concluiu-se que a revogação das medidas sobre as importações originárias da Rússia e da Ucrânia conduziria muito provavelmente a uma reincidência do prejuízo para a indústria da União.
(125)
É importante relembrar que em 2006 foram instituídas medidas anti-dumping para neutralizar o dumping prejudicial causado pelas importações provenientes, nomeadamente, da Croácia, da Rússia e da Ucrânia. No entanto, a indústria da União não pôde beneficiar plenamente dessas medidas, uma vez que as partes de mercado desses países foram substituídas por importações chinesas a baixos preços, o que certamente limitou a recuperação da indústria da União até ao momento da instituição das medidas em relação à China em 2009. Pode concluir-se, por conseguinte, que a recuperação da indústria da União das anteriores práticas de dumping não pode ser considerada completa e que a indústria da União permanece vulnerável ao efeito prejudicial possivelmente causado pela presença de quantidades substanciais de importações objeto de dumping no mercado da União.
(126)
No que respeita à Croácia e tal como indicado no considerando 60, a única fábrica está à venda, a produção cessou completamente e não é provável o seu relançamento em breve. Além disso, dados os volumes insignificantes exportados para a União, mesmo no caso de relançamento da produção em breve, é muito pouco provável que o volume suscetível de ser exportado para a União venha a atingir os volumes exportados no passado.
(127)
Por conseguinte, tendo em conta o volume insignificante de exportações no período considerado e o facto de a produção ter cessado completamente após o PIR, conclui-se que a revogação das medidas sobre as importações originárias da Croácia não iria muito provavelmente resultar na reincidência do prejuízo para a indústria da União.
9. INTERESSE DA UNIÃO
9.1. Introdução
(128)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor em relação à Rússia e à Ucrânia seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos. Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a adoção de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o facto de o presente inquérito ser um reexame, analisando, por conseguinte, uma situação em que já vigoram medidas anti-dumping, permite avaliar qualquer impacto negativo indevido das atuais medidas anti-dumping sobre as partes em causa.
(129)
Nesta base, analisou-se se, apesar das conclusões sobre a probabilidade de reincidência de dumping prejudicial, existiam razões imperiosas que levassem a concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas contra as importações originárias da Rússia e da Ucrânia não era do interesse da União.
9.2. Interesse da indústria da União
(130)
A indústria da União demonstrou que era uma indústria estruturalmente viável. Este facto foi confirmado pela evolução positiva da sua situação económica observada durante o período considerado. Em especial, o facto de a indústria da União ter aumentado a sua parte de mercado durante o período considerado é um indicador claro de que a indústria da União conseguiu adaptar-se à evolução das circunstâncias do mercado. A indústria da União manteve-se, portanto, rentável durante todo o período considerado.
(131)
Pode razoavelmente esperar-se que a indústria da União continue a beneficiar com a manutenção das medidas. A instituição de medidas permitirá à indústria da União aumentar o seu volume de vendas e o nível de lucros, permitindo-lhe, assim, continuar a investir nas suas instalações de produção. Se as medidas sobre as importações originárias da Rússia e da Ucrânia não forem mantidas, é provável que a indústria da União venha novamente a sofrer um prejuízo devido ao aumento das importações a preços de dumping provenientes destes países e que a sua situação económica se venha a deteriorar.
9.3. Interesse dos importadores
(132)
Recorde-se que, nos inquéritos anteriores, se havia apurado que o impacto da instituição de medidas não seria significativo para os importadores. Como indicado no considerando 18, três importadores responderam ao questionário e colaboraram plenamente no presente processo. Indicaram que as medidas estavam a aumentar os preços. No entanto, uma vez que o inquérito revelou que os importadores colaborantes se abasteceram a partir de vários fornecedores de TSC em muitos países diferentes e a níveis de preços concorrenciais, o eventual impacto da continuação das medidas sobre as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia será limitado.
(133)
Atendendo ao que precede, concluiu-se que as medidas atualmente em vigor não exerceram qualquer efeito negativo substancial na situação financeira dos importadores e que a continuação dessas medidas não os afetaria indevidamente.
9.4. Interesse dos utilizadores
(134)
Com base nas informações disponíveis, parece que a parte dos TSC nos custos de produção dos utilizadores é bastante baixa. Em geral, os TSC fazem parte de projetos de grande dimensão (caldeiras, condutas e construção), dos quais constituem apenas uma parte limitada. O eventual impacto de uma continuação das medidas poderá, por conseguinte, não ser significativo.
(135)
A Comissão enviou questionários a todos os utilizadores conhecidos. Como mencionado no considerando 18, apenas um utilizador colaborou no presente inquérito. Indicou que não sofria com a existência das medidas, uma vez que existiam outras fontes disponíveis e que os TSC não representavam uma parte significativa do seu custo de produção. Neste contexto, concluiu-se que, atendendo à incidência negligenciável do custo dos TSC nas indústrias utilizadoras e à existência de outras fontes de abastecimento disponíveis, as medidas em vigor não produzem um efeito significativo na indústria utilizadora.
9.5. Conclusão sobre o interesse da União
(136)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que não existem razões imperiosas para que não sejam mantidas as medidas anti-dumping atualmente em vigor.
10. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(137)
Todas as partes foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tenciona recomendar a manutenção das medidas em vigor sobre as importações do produto em causa originário da Rússia e da Ucrânia e o termo dessas medidas no que respeita às importações originárias da Croácia. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações.
(138)
Um exportador russo solicitou e obteve uma audiência com o Conselheiro Auditor. Esse exportador alegou que a Comissão concluíra erradamente que este não tinha colaborado no inquérito. Esse exportador tinha-se apresentado como uma parte interessada e enviado à Comissão duas observações, relacionadas principalmente com o prejuízo, que foram devidamente tidas em conta pela Comissão. No entanto, esse exportador não respondeu ao questionário anti-dumping e não forneceu qualquer informação sobre o seu preço de exportação. A Comissão não teve, assim, outra opção senão calcular o valor normal em relação à Rússia com base nos melhores dados disponíveis. A utilização desta metodologia não foi questionada por esse exportador. Nestas circunstâncias, esse exportador não pode ser considerado como tendo colaborado plenamente no inquérito.
(139)
O mesmo exportador alegou ainda que a divulgação fora vaga, contraditória e insuficientemente motivada. Essa alegação não foi, porém, fundamentada.
(140)
Outro exportador russo argumentou que as importações provenientes da Rússia não deviam acumuladas com as da Ucrânia. No entanto, no último inquérito, as importações provenientes da Rússia e da Ucrânia foram avaliadas cumulativamente (juntamente com as importações da Croácia). Uma vez que as condições do artigo 3.o, n.o 4, do regulamento de base continuam a ser cumpridas no que respeita às importações provenientes da Rússia e da Ucrânia, os efeitos de tais importações foram avaliados cumulativamente, tal como estabelecido nos considerandos 88 a 92. Não foram apresentados quaisquer argumentos que justifiquem uma mudança de metodologia a este respeito.
(141)
Várias partes interessadas alegaram que a situação da indústria da União não justificava a manutenção das medidas, dada a improbabilidade da reincidência do prejuízo. No entanto, não foram apresentados quaisquer novos argumentos que levariam a uma conclusão diferente no que respeita à reincidência do prejuízo, tal como estabelecido nos considerandos 123 a 127.
(142)
Diversas partes interessadas argumentaram ainda que a longa duração das medidas era injustificada, requerendo a expiração das mesmas. A este respeito, convém recordar que este é o primeiro exame da caducidade no que respeita à atual definição do produto. As medidas relativas a esta definição do produto apenas estão em vigor desde 2006, o que não pode ser considerado como uma longa duração injustificada. De facto, entre 1997 e 2004 estiveram em vigor medidas no União Europeia no que respeita às importações provenientes da Rússia e, entre 2000 e 2004, às importações provenientes da Croácia e da Ucrânia, mas essas medidas referiam-se a uma definição do produto muito pequena. De qualquer modo, uma vez que no presente inquérito se apurou que estavam preenchidas as condições previstas no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base para a continuação das medidas, o facto de as medidas poderem ter estado em vigor num certo número de anos é irrelevante.
(143)
Por fim, afirmou-se que as importações provenientes da Rússia são tratadas de forma diferente das importações provenientes da Bielorrússia e da Croácia, o que pode ser considerado discriminatório. Esta afirmação não reflete a realidade, pois a situação no que respeita a estes países é completamente diferente. A denúncia no que respeita às importações provenientes da Bielorrússia foi retirada, tendo o processo sido subsequentemente encerrado em conformidade com o artigo 9.o, n.o 1, do regulamento de base (20). Após a divulgação, não foram fornecidas quaisquer indicações mostrando que um tal encerramento não seria no interesse da União. No que respeita à Croácia, como estabelecido nos considerandos 63 a 65, a produção na Croácia cessou.
(144)
Portanto, pode concluir-se que as observações recebidas não foram suscetíveis de alterar as conclusões acima apresentadas.
(145)
Decorre do acima exposto que, como previsto no artigo 11.o, n.o 2, do regulamento de base, deverão manter-se as medidas anti-dumping aplicáveis às importações de TSC originárias da Rússia e da Ucrânia. Pelo contrário, deverá ser permitida a caducidade das medidas aplicáveis às importações provenientes da Croácia,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção transversal circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW) (21), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 (22) (códigos TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 e 7304599320) e originários da Rússia e da Ucrânia.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e produzido pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
País
Empresa
Direito anti-dumping
%
Código adicional TARIC
Rússia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant e Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Todas as outras empresas
35,8
A999
Ucrânia
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube e OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Todas as outras empresas
25,7
A999
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
4. É encerrado o processo de reexame no que respeita a tubos sem costura, de ferro ou de aço, de secção circular, de diâmetro exterior não superior a 406,4 mm, com um valor de carbono equivalente (VCE) não superior a 0,86 de acordo com a fórmula e a análise química do Instituto Internacional de Soldadura (IIW), atualmente classificados nos códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 e ex 7304 59 93 e originários da Croácia.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 26 de junho de 2012.