РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2010 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2010 година
относно налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на натриев глюконат с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 30 юни 2009 г. Комисията получи жалба относно вноса на сух натриев глюконат с произход от Китайската народна република („КНР“), подадена на основание на член 5 от основния регламент („жалбата“) от Европейския съвет по химическа промишленост (CEFIC) („жалбоподателят“) от името на производители, представляващи голяма част, в случая над 50 %, от общото производство на сух натриев глюконат в Съюза.
(2)
Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и за произтичащата от такъв дъмпинг съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за образуването на антидъмпингова процедура.
(3)
На 11 август 2009 г. процедурата беше открита чрез публикуване на известие за откриване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2).
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата производителите износители от Китай, вносителите, търговците, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са заинтересовани, властите в Китай и подалите жалба производители от Съюза. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на конкретни причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители, ако пожелаят, да подадат заявление за статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати съответните формуляри до китайските производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, и до властите на Китай. Един производител износител поиска статут ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент, а друг производител износител, включително две свързани с него дружества, поискаха ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от посочения регламент.
(7)
Като взе предвид видимо големия брой производители износители от Китай и вносители от Съюза, в известието за откриване на процедура Комисията посочи, че в съответствие с член 17 от основния регламент спрямо тези страни може да бъде приложена представителна извадка.
(8)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали изготвянето на извадка е необходимо и ако е, да подбере такава, всички производители износители от Китай и вносителите от Съюза бяха поканени да се представят на Комисията и, както е уточнено в известието за откриване, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.).
(9)
Предвид ограничения брой получени отговори за изготвяне на извадката бе решено, че представителна извадка не е необходима по отношение нито на китайските производители износители, нито на вносителите в Съюза.
(10)
На всички дружества от Китай и всички вносители в Съюза, които отговориха в процеса на изготвяне на извадката, на производителите от Съюза, както и на всички други известни засегнати вносители и потребители в Съюза бяха изпратени въпросници. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители износители или групи производители износители от Китай, от двама производители от Съюза и от четирима вносители/потребители.
(11)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и направи проверки в помещенията на следните дружества:
1.
Производители в Съюза:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Франция и свързаните с него търговски дружества
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Италия и свързаните с него търговски дружества
2.
Производители износители от Китай:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Потребители/вносители в Съюза:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Франция
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Германия
(12)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, беше извършена проверка на място в следното дружество с цел да се установи нормалната стойност на основата на данни от страна аналог, в случая САЩ:
-
Производител от САЩ: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, САЩ.
3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („период на разследването“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е сух натриев глюконат с произход от Китай („разглежданият продукт“), с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00.
(15)
Сухият натриев глюконат се използва основно в строителната промишленост като забавител на втвърдяването и пластификатор за бетон, в други промишлени сектори - за повърхностна обработка на метали (отстраняване на ръжда, окислявания и мазнини), както и за почистване на бутилки и промишлено оборудване. Продуктът може да се използва и в хранителната и фармацевтичната промишленост.
2. Сходен продукт
(16)
Разследването показа, че произвежданият и продаван от промишлеността на Съюза на територията на Съюза сух натриев глюконат, както и този, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на САЩ, която бе избрана за страна аналог, и сухият натриев глюконат, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай, и сухият натриев глюконат, произвеждан в Китай и продаван в Съюза, имат до голяма степен еднакви основни физически и технически характеристики.
(17)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(18)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от Китай нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(19)
Накратко и единствено за улеснение критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в отговор на сигнали от пазара и без значителна намеса на държавата, разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект от счетоводна документация, която подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага за всички цели;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(20)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(21)
Дружеството доказа, че отговаря на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и на него може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(22)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, ако има такова, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да получат ИТ.
(23)
Накратко и единствено за улесняване, тези критерии са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(24)
След започване на процедурата един китайски производител износител, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, поиска ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент и отговори на формуляра за заявление за ИТ в определения срок.
(25)
Въз основа на наличната информация бе установено, че китайският производител износител отговаря на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3. Нормална стойност
3.1. Държава аналог
(26)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставен статут на ТДПИ, трябва да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета страна с пазарна икономика („страната аналог“).
(27)
В известието за започване на процедурата бе предложена САЩ като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай. Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си във връзка с това предложение.
(28)
Не бяха получени коментари от нито една от заинтересованите страни.
(29)
Извън ЕС сух натриев глюконат се произвежда в много малък брой страни, а именно в САЩ, Китай и Южна Корея. Следователно единствена възможна алтернатива на САЩ бе Южна Корея. Комисията се свърза с дружествата, за които се знае, че произвеждат сух натриев глюконат в Южна Корея, но не получи отговор от тези производители.
(30)
Производителят от САЩ сътрудничи изцяло при разследването, като предостави пълни отговори на въпросника и прие проверката на място.
(31)
Комисията установи, че САЩ отговаря на критериите за подходяща страна аналог, тъй като количествата, продавани на този пазар, са достатъчно големи, и на пазара съществува значителна конкуренция между вътрешното производство и вноса от други страни, а именно Китай, Италия и Франция. Освен това САЩ не налага антидъмпингово мито върху разглеждания продукт.
(32)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че САЩ е подходяща страна аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Методология, прилагана за определяне на нормалната стойност
3.2.1. За дружеството, на което е предоставен ТДПИ
(33)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, Комисията първо определи дали по време на ПР продажбите на сух натриев глюконат на независими клиенти на вътрешния пазар са представителни, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на китайските продажби на разглеждания продукт за износ в Съюза.
(34)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на националния пазар от дружеството, имащо като цяло представителни продажби на националния пазар, които са идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(35)
За всеки вид продукт, продаван от производителя износител на вътрешния пазар и счетен за пряко сравним с вида сух натриев глюконат, изнасян в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни там, където обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал поне 5 % от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(36)
След това Комисията провери дали продажбите в представителни количества на сух натриев глюконат на вътрешния пазар могат да бъдат разглеждани като осъществени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид продукт се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на периода на разследване.
(37)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от производствените разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена за този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички осъществени през ПР продажби на дадения вид продукт на вътрешния пазар, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(38)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(39)
Тъй като от разследването стана ясно, че продажбите са били както представителни, така и че са извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност е била базирана на действителната цена на вътрешния пазар на всички сделки по време на периода на разследване.
3.2.2. За дружеството, на което е предоставено ИТ
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за Китай беше определена на основата на проверената информация, получена от оказалия съдействие производител износител в страната аналог. Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от единствения оказал съдействие производител износител от Китай.
(41)
Беше направено също така проучване относно това дали продажбите на вътрешния пазар могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия, като се определи делът на рентабилните продажби на независими клиенти. Поради това нормалната стойност бе базирана на действителната цена на вътрешния пазар за вид продукт, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби, извършени по време на ПР на вътрешния пазар.
3.3. Експортна цена
(42)
Всички експортни продажби на разглеждания продукт, осъществени от оказалите съдействие производители износители, са били извършвани непосредствено на независими клиенти в Съюза, поради което експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт по време на ПР.
3.4. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цена франко завода.
(44)
С цел да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент различията във факторите, които влияят върху цените и тяхната съпоставимост, бяха взети предвид под формата на корекции. На всички разследвани дружества (оказали съдействие производители износители и производителя от страната аналог), за които това е приложимо и оправдано, бяха направени отстъпки за разликите в транспортните разходи, разходите за навло и застраховане, непряко облагане, банкови такси, разходите за опаковане, разходите по кредити и комисионни.
4. Дъмпингови маржове
(45)
За дружеството, на което е предоставен ТДПИ, дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнението на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(46)
За дружеството, на което е предоставено ИТ, среднопретеглената нормална стойност, установена за страната аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за Съюза съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент.
(47)
Временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване, са както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
По отношение на всички останали китайски износители Комисията първо определи нивото на сътрудничество. Беше направена съпоставка между общите количества на износа, посочени в отговорите на въпросника на оказалите съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Китай според статистически данни за вноса на Евростат.
(49)
Предвид ниското ниво на сътрудничество, т.е. 56 %, както и поради липсата на подходящи данни за цените от Евростат (тъй като те включваха други продукти на високи цени, които не биха могли да бъдат коректно приспаднати), дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб, бе изчислен на базата на данните, предоставени от жалбоподателя и актуализирани спрямо ПР.
(50)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб е временно определено на 79,2 % от цена CIF на границата на Съюза преди обмитяване.
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(51)
Оказалите съдействие промишлени групи Jungbunzlauer (JBL) и Roquette Frères (RF) представляваха 100 % производството на Съюза.
(52)
Следователно се счита, че те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(53)
Тъй като промишлеността на Съюза включва само двама производители, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
2. Потребление на Съюза
(54)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, към който се прибавя вносът в Съюза по данни на Евростат. Тъй като тези данни включват не само разглеждания продукт, но и някои продукти, различни от натриев глюконат, в представените от Евростат цифри бяха внесени необходимите корекции, за да се определи реалният обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза.
(55)
Между 2005 и 2007 г. потреблението на пазара на Съюза е нараснало с 12 %. След това то спадна с 21 % до ПР и достигна нива, по-ниски от тези през 2005 г. Като цяло през разглеждания период потреблението е спаднало с 8 %.
Таблица 1
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Потребление в Съюза (в тонове) Индекс
100
106
112
104
91
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, получени от Евростат и от отговори на въпросника.
3. Внос в Съюза от Китай
3.1. Обем и пазарен дял на вноса
(56)
Обемът на вноса от Китай нарасна значително от приблизително 2 300 t през 2005 г. на близо 4 000 t през ПР, т. е. със 77 %, като през 2008 г. достигна най-високата си стойност от приблизително 5 300 t. Съответният дял на китайския пазар се увеличи почти двойно от 12,8 % през 2005 г. на 24,8 % през ПР. Отбелязва се, че пазарният дял на китайския внос достигна 28,6 % през 2008 г. точно преди ПР и спадна през ПР до 24,8 %.
Таблица 2
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Обем на китайския внос (в тонове)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Китайски внос (в тонове) Индекс
100
152
227
234
177
Китайски пазарен дял
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Китайски пазарен дял, индекс
100
143
203
224
194
Източник: Коригирани стойности за обема на вноса, предоставени от Евростат.
3.2. Единична продажбена цена
(57)
През 2005 г. средната цена на китайския внос бе 482 ЕUR/t. Тя равномерно нарасна и през 2008 г. достигна ниво от 524 ЕUR/t, а през ПР спадна до 502 ЕUR/t. Като цяло през разглеждания период цената е нараснала с 4 %.
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Цени на китайския внос (в ЕUR/t)
482
511
514
524
502
Индекс
100
106
107
109
104
Източник: Коригирани стойности за цените на вноса, предоставени от Евростат.
3.3. Подбиване на цените
(58)
За анализирането на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените цени на промишлеността на Съюза по видове на стоката за несвързани купувачи на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със среднопретеглените цени на въпросния внос, установени на база CIF и съответно коригирани във връзка с митата и разходите, последващи вноса. Сравнението бе направено след изваждане на отстъпките и рабатите.
(59)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между посочените по-горе цени, изразени като процент от среднопретеглената цена на промишлеността на Съюза (франко завода), показа марж на подбиване на цените от порядъка на 13 % до 29 %, като най-висок дял са имали неоказалите съдействие производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(61)
В периода от 2005 до 2007 г. производственият капацитет нарасна с 4 % и се задържа на това равнище до края на разглеждания период.
(62)
Между 2005 и 2007 г. производството на разглеждания продукт нарасна, след което претърпя спад в периода до началото на ПР. Като цяло през разглеждания период производството спадна с 12 %. Общото производство през ПР бе между 30 000 и 40 000 t.
(63)
В резултат от намалението на производствените обеми степента на оползотворяване на капацитета намаля с 15 % през разглеждания период.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на производствения капацитет
100
100
104
104
104
Индекс на производствения обем
100
104
105
84
88
Индекс на оползотворяване на капацитета
100
104
101
81
85
Източник: Отговори на въпросника.
4.2. Обем на продажбите, пазарен дял и средни единични цени в Съюза
(64)
Обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти на пазара на Съюза остана на сходно равнище в периода от 2005 до 2007 г., а след това спадна с 13 процентни пункта. По време на разглеждания период спадът при продажбите бе 21 %.
(65)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се понижи, като от 74,9 % през 2005 г. спадна на 64,7 % през ПР.
(66)
Средните продажни цени към несвързани клиенти на пазара на Съюза намаляха с 12 % през разглеждания период. За периода от 2006 до 2008 г. средните продажни цени останаха на сходни равнища, но през ПР спаднаха с 9 %.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на обема на продажбите
100
104
99
86
79
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Индекс
100
98
89
82
86
Индекс на средните цени
100
97
97
97
88
Източник: Отговори на въпросника.
4.3. Складови наличности
(67)
През разглеждания период складовите наличности намаляха с 37 %. В края на ПР нивото на складовите наличности бе между 1 000 и 5 000 t.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на складовите наличности
100
92
120
92
63
Източник: Отговори на въпросника.
4.4. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(68)
През разглеждания период продажбите на промишлеността на Съюза на сходния продукт на пазара на Съюза бяха рентабилни, но рентабилността драстично се понижи между 2005 г. и ПР.
(69)
Независимо от наличието на инвестиции в периода от 2005 до 2007 г., със спад през 2006 г., те спаднаха драстично през 2008 г. и ПР. През разглеждания период инвестициите се понижиха със 76 %.
(70)
Подобно на тази тенденция, през периода 2005-2007 г. възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на разглеждания продукт бе постоянна, но претърпя спад през 2008 г. и ПР.
(71)
Както и другите финансови индикатори, паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, спадна с 51 % през разглеждания период.
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на рентабилността
100
90
86
52
19
Индекс на инвестициите
100
61
140
16
24
Индекс на възвръщаемостта на инвестициите
100
100
100
60
21
Индекс на паричния поток
100
92
20
106
49
Източник: Отговори на въпросника.
4.5. Заетост, производителност и заплати
(72)
Между 2005 и 2007 г. заетостта слабо нарасна, след което спадна през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заетостта намаля с 13 %.
(73)
През 2006 г. заплатите се понижиха с 6 %, но през 2007 г. отново достигнаха стойностите от 2005 г., след което се повишиха през 2008 г. и ПР. Като цяло през разглеждания период заплатите се повишиха с 10 %.
(74)
През разглеждания период производителността от работник остана стабилна, като се увеличи с 1 % от 2005 г. до ПР.
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на заетостта
100
99
104
85
87
Индекс на заплатите
100
94
100
104
110
Индекс на производителността
100
104
101
99
101
Източник: Отговори на въпросника.
4.6. Ръст
(75)
Докато потреблението в Съюза спадна с 9 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза намаля с 21 %. Това доведе до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период с 10 процентни пункта.
4.7. Размер на дъмпинговия марж
(76)
Дъмпинговите маржове за Китай, определени по-горе в частта за дъмпинга, са значителни. Предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо.
5. Заключения относно вредата
(77)
Повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период. Показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, в това число възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, също са се развили в отрицателна посока по време на разглеждания период.
(78)
Разследването показа също така, че ниските цени на китайския внос са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 29 % през ПР. Промишлеността на Съюза претърпя понижение в обема на продажбите и спад на пазарния дял.
(79)
Предвид горепосоченото се прави временно заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(80)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Европейската комисия провери дали дъмпинговият внос на сух натриев глюконат с произход от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен тя да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани също така други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е било възможно да са навредили на промишлеността на Съюза по същото време, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е приписана на дъмпинговия внос.
2. Ефект на дъмпинговия внос
(81)
През разглеждания период дъмпинговият внос на ниски цени от Китай нарасна по обем със 77 %, което доведе до повишаване на дела на китайския внос на пазара на Съюза с 94 % за същия период. Понижението в обема на вноса от Китай в периода между 2008 г. и ПР, както и загубата на пазарен дял, се считат за незначителни спрямо общото състояние, наблюдавано през разглеждания период.
(82)
Увеличението на китайския внос през разглеждания период съвпадна с отрицателна тенденция при повечето от показателите за вреда във връзка с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза претърпя спад в продажбите на пазара на Съюза, както от гледна точка на обема, така и на стойността, което доведе до загуба на пазарен дял от 10 процентни пункта през разглеждания период, както е посочено в съображение 65 по-горе. Подбиването на цените, причинено от китайския дъмпингов внос, не позволи на промишлеността на Съюза да запази ценовите си равнища на пазара на Съюза. Това доведе до съществен спад в рентабилността под равнищата, които биха дали предпоставка за постъпване на нужни инвестиции.
(83)
Въз основа на горепосоченото се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, който през разглеждания период значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е имал определяща роля за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние и във влошаването на повечето показатели за вреда през разглеждания период, както и в загубата на пазарен дял.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(84)
През разглеждания период вносът от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, спадна с 23 %, което доведе до загуба на пазарен дял от 2 процентни пункта през разглеждания период. Цените на този внос се увеличиха със 102 % през разглеждания период.
(85)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави през разглеждания период са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Общ обем на другия внос (в тонове)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Индекс
100
71
68
84
77
Средна цена на вноса (EUR/t)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Индекс
100
140
143
184
202
Източник: Коригирани данни на Евростат.
(86)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се понижи с 23 %, докато за същия период цените на вноса се удвоиха. Цените на вноса от други трети държави бяха значително над продажните цени на промишлеността на съюза по време на целия разглеждан период. Въз основа на това беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос от Китай на промишлеността на Съюза.
3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(87)
През разглеждания период продажбите за износ на промишлеността на Съюза намаляха с 10 %, а цените се повишиха с 8 %.
(88)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза за други трети държави не са могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от нея.
3.3. Вътрешно ползване
(89)
През разглеждания период вътрешното ползване на продукта от промишлеността на Съюза нарасна с 56 %, както се вижда от таблицата по-долу:
Таблица 10
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
ПР
Индекс на вътрешното ползване
100
126
115
148
156
Източник: Отговори на въпросника.
(90)
Отбелязва се обаче, че промишлеността на Съюза е продължила да има неизползван капацитет от порядъка на 10 000-20 000 t. Това означава, че на преминаването към вътрешно ползване може да се гледа като на отговор на бизнес средите на дъмпинговия внос от Китай, тъй като производството на продукти от края на производствената верига може да бъде по-доходоносно предвид ниските ценови равнища на натриевия глюконат. Фактът, че все още има значителен неизползван капацитет за натриев глюконат, означава, че промишлеността на Съюза не иска да премине окончателно към производство на продукти от края на производствената верига и че производството на такива продукти може да се разглежда като защитна на дъмпинговия внос реакция.
(91)
Поради това се счита, че това нарастване на вътрешното ползване не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и материалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Развитие на потреблението на ЕС
(92)
Посочва се, че през разглеждания период потреблението на ЕС е спаднало с 9 % и на това може да се гледа като на следствие от икономическия спад в настоящия момент. Поради това се провери дали спадът в потреблението се е отразил върху неблагоприятното положение, в което се е намирала промишлеността на Съюза.
(93)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче спадна в много по-голяма степен, т.е. с 21 %, докато през същия период обемът на китайския внос нарасна със 77 %. Същите тенденции могат да се наблюдават и по отношение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза изгуби приблизително 10 процентни пункта от своя пазарен дял, докато вносът от Китай почти удвои своя от 12,8 % през 2005 г. на 24,9 % през ПР.
(94)
Въз основа на изложеното по-горе се прави временното заключение, че спадът в потреблението на ЕС не може сам по себе си да се разглежда като фактор, довел до прекъсване на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(95)
Горният анализ показа, че по време на разглеждания период се е наблюдавало значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Китай, както и съществено подбиване на цените. Това повишение на пазарния дял на евтиния внос от Китай съвпадна с понижаване на пазарния дял на промишлеността на Съюза, което, заедно с натиска върху цените, доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период. От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(96)
На основата на направения по-горе анализ, който точно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(97)
Съгласно член 21 от основния регламент Европейската комисия разгледа въпроса, дали въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг съществуват причини да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Определянето на интереса на Съюза се базира на оценката на всички засегнати интереси, т.е. на тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Промишленост на Съюза
2.1. Последици от налагането или неналагането на мерки на промишлеността на Съюза
(98)
Както е посочено по-горе, поради дъмпинговия внос вредата бе под формата на значителен спад в обема и цените на продажбите, което от своя страна доведе до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се, че след налагането на антидъмпингови мита обемът и цените на сухия натриев глюконат, продаван от промишлеността на Съюза, ще се повишат, което би позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо ниво на рентабилност.
(99)
Смята се, че налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Следва да се отбележи, че спадът в печалбите на промишлеността на Съюза е в резултат на трудностите, които тя среща в конкуренцията си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от Китай. Вероятно е налагането на антидъмпингови мерки да постави промишлеността на Съюза в положение, в което тя ще може да си възвърне поне част от загубения пазарен дял с последващо положително въздействие върху рентабилността.
(100)
Ако не бъдат наложени мерки, е вероятно по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Тенденцията за понижение на цените, причинено от дъмпинговия внос, ще продължи да осуетява всички усилия, положени на промишлеността на Съюза за възстановяване до достатъчно рентабилно ниво. Невземането на мерки би застрашило в дългосрочен план съществуването на промишлеността на Съюза.
(101)
В заключение може да се каже, че се очаква мерките да са ефективни по отношение на възможността за промишлеността на Съюза да се възстанови от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
3. Вносители/търговци
(102)
Въпросници бяха изпратени до петима вносители. Нито един от тях не оказа съдействие на разследването.
(103)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че ефектът от антидъмпинговите мерки, ако има такъв, най-вероятно няма да окаже съществено въздействие върху вносителите/търговците.
4. Потребители
(104)
Въпросници бяха изпратени до 23 потребители. Съдействие на разследването оказаха, обаче, само четирима потребители, от които само трима са използвали и внасяли директно от Китай разглеждания продукт. Прекият внос на тези трима оказали съдействие потребители е представлявал 10 % от общия обем на вноса на сух натриев глюконат с произход от Китай по време на ПР. Четвъртият оказал съдействие потребител не е използвал внесения от Китай разглеждан продукт.
(105)
Тези четирима потребители, намиращи се в Германия, Франция и Обединеното кралство, извършват активна дейност в химическата промишленост и произвеждат широк набор от продукти; някои от тях използват като суровина натриев глюконат. Средно натриевият глюконат не представлява значителна част от разходите за вложени материали. Като цяло бе преценено, че максималният ефект от предложеното антидъмпингово мито би бил много нисък, ако се приеме, че повишението на цените не може да бъде прехвърлено на крайния потребител. Следва също така да се отбележи, че оборотът на тези дружества от продукти, съдържащи натриев глюконат, е бил под 5 % от общия им оборот.
(106)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на предоставената информация въздействието на антидъмпинговите мерки, ако има такова, най-вероятно няма да засегне съществено потребителите.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
Предвид гореизложеното бе направено временното заключение, че в настоящия случай няма наложителни причини за неналагане на антидъмпингови мита.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос за промишлеността на Съюза.
(109)
С цел определяне нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на щетите, понесени от промишлеността на Съюза.
(110)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, която е възможно да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза в промишления отрасъл от този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Заявеният в жалбата марж на печалбата преди облагане с данъци бе счетен за разумен и бе използван за тази цел.
(111)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходен продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена като към производствените разходи се прибави гореспоменатият марж на печалбата.
(112)
Необходимото увеличение на цените бе определено на базата на съпоставка между коригираната среднопретеглена цена на вноса, установена при изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената стойност на невредоносната цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всички разлики, произтичащи от тази съпоставка, след това бяха изразени като процент от общата стойност CIF на вноса.
(113)
Във връзка с изчислението на степента на отстраняване на вредата за цялата страна за всички останали производители износители от Китай, следва да се напомни, че степента на сътрудничество бе ниска. Поради това маржът на вредата бе изчислен на базата на данни от жалбата, актуализирани спрямо ПР.
2. Временни мерки
(114)
С оглед на изложеното по-горе бе счетено, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от Китай следва да се наложат временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(115)
Предложените антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Антидъмпингова митническа ставка
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Всички други дружества
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, бяха установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от разглежданата държава и произведени от споменатите дружества, и следователно от конкретните посочени юридически лица. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените тук, не могат да ползват тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(117)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за създаване на продукция или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(118)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
3. Специален мониторинг
(119)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното:
(120)
На митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към внос, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(121)
Ако износът на дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалните митнически ставки и последващо въвеждане на митническа ставка, приложима за цялата държава.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(122)
В интерес на доброто управление е уместно да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са се представили в срока, определен в съобщението за откриване на процедурата, да имат възможност да изложат в писмен вид своето становище и да поискат изслушване. Освен това, трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на този регламент, са временни и могат да се преразгледат при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сух натриев глюконат с CUS (Customs Union and Statistics) номер 0023277-9 и с CAS (Chemical Abstracts Service) регистрационен номер 527-07-1, понастоящем класиран в код по КН ex 2918 16 00 (код по ТАРИК 2918160010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителни кодове по ТАРИК
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Всички други дружества
53,4 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, прилага се митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разкриване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмен вид своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в рамките на един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2010 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 377/2010 DA COMISSÃO
de 3 de Maio de 2010
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de gluconato de sódio originário da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), e, nomeadamente, o seu artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 30 de Junho de 2009, a Comissão recebeu uma denúncia relativa às importações de gluconato de sódio seco originário da República Popular da China («China»), apresentada ao abrigo do artigo 5.o do regulamento de base pelo Conselho Europeu da Indústria Química (CEFIC) («autor da denúncia») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de gluconato de sódio seco.
(2)
A denúncia continha elementos de prova prima facie da existência de dumping e de um prejuízo importante dele resultante, considerados suficientes para justificar a abertura de um processo anti-dumping.
(3)
Em 11 de Agosto de 2009, foi iniciado um processo mediante a publicação de um aviso de início no Jornal Oficial da União Europeia (2).
2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão avisou oficialmente do início do processo os produtores-exportadores da China, os importadores, os comerciantes, os utilizadores e as associações conhecidas como interessadas, bem como as autoridades da China e os produtores da União autores da denúncia. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(6)
A fim de que os produtores-exportadores que assim o desejassem pudessem solicitar o tratamento de economia de mercado («TEM») ou o tratamento individual («TI»), a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores chineses conhecidos como interessados e às autoridades da China. Um produtor-exportador solicitou o TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base e outro, incluindo duas empresas coligadas, solicitou o TI ao abrigo do artigo 9.o, n.o 5, do mesmo regulamento.
(7)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores na China e de importadores na União, a Comissão indicou, no aviso de início, que podiam ser aplicados métodos de amostragem para essas partes, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base.
(8)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores na China e os importadores na União foram convidados a dar-se a conhecer à Comissão e, tal como especificado no aviso de início, a fornecer informações de base sobre as respectivas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período de inquérito (compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009).
(9)
Dado o número limitado de respostas ao exercício de amostragem, foi decidido que esta não era necessária para os produtores-exportadores chineses nem para os importadores na União.
(10)
Foram enviados questionários a todas as empresas na China e aos importadores na União que responderam ao exercício de amostragem, aos produtores da União e a todos os importadores e utilizadores conhecidos na União. Receberam-se respostas de dois produtores-exportadores ou grupos de produtores-exportadores na China, dois produtores na União e quatro importadores/utilizadores.
(11)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para uma determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União, tendo efectuado visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
1.
Produtores na União:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, França e empresas comerciais coligadas
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itália e empresas comerciais coligadas
2.
Produtores-exportadores na China:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3.
Utilizadores/Importadores na União:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, França
-
Henkel AG, Dusseldorf, Alemanha
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Alemanha
(12)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da China que pudessem não vir a beneficiar do TEM, a Comissão procedeu a uma verificação com vista a estabelecer o valor normal com base nos dados referentes a um país análogo - neste caso, os EUA - nas instalações da seguinte empresa:
-
Produtor dos EUA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, EUA
3. Período de inquérito
(13)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Julho de 2008 e 30 de Junho de 2009 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(14)
O produto em causa é o gluconato de sódio seco originário da China («produto em causa»), com um número CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 e um número de registo CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, actualmente classificado no código NC ex 2918 16 00.
(15)
O gluconato de sódio seco é utilizado principalmente na indústria da construção como retardador de presa e plastificante do betão e noutras indústrias em tratamentos de superfície de metais (remoção de ferrugem, óxidos e gorduras), bem como para limpeza de garrafas e de equipamentos industriais. Pode também ser usado nas indústrias alimentar e farmacêutica.
2. Produto similar
(16)
O inquérito revelou que o gluconato de sódio seco produzido e vendido pela indústria da União na União, o gluconato de sódio seco produzido e vendido no mercado interno dos EUA, que foram seleccionados como país análogo, o gluconato de sódio seco produzido e vendido no mercado interno da China e o gluconato de sódio seco produzido na China e vendido para a União possuem essencialmente as mesmas características físicas e técnicas de base.
(17)
Por conseguinte, esses produtos devem ser considerados provisoriamente similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(18)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos a importações originárias da China, o valor normal é determinado de acordo com os n.os 1 a 6 do mesmo artigo, no caso dos produtores-exportadores que se verifique preencherem os critérios previstos no do artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base.
(19)
Resumidamente, e apenas a título de referência, os critérios para beneficiar do TEM são sintetizados a seguir:
1.
As decisões das empresas são tomadas e os custos determinados em resposta a sinais do mercado e sem interferência significativa do Estado; os custos dos principais factores de produção reflectem substancialmente os valores do mercado;
2.
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais de contabilidade e aplicáveis para todos os efeitos;
3.
Não há distorções importantes, herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4.
A legislação em matéria de falência e de propriedade garante certeza e estabilidade jurídicas;
5.
As operações cambiais são realizadas às taxas do mercado.
(20)
Na sequência do início do processo, um produtor-exportador chinês, a empresa Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, solicitou o TEM nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base e respondeu ao formulário de pedido de TEM no prazo estabelecido.
(21)
Esta empresa demonstrou que cumpria os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base, podendo beneficiar do TEM.
2. Tratamento individual («TI»)
(22)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas estejam aptas a demonstrar preencher todos os critérios previstos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base a fim de lhes ser concedido o TI.
(23)
Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
1.
No caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), o capital e os lucros podem ser repatriados livremente;
2.
Os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente;
3.
A maioria do capital pertence efectivamente a particulares. Os funcionários do Estado que desempenhem funções no Conselho de Administração da empresa ou que ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou terá de ser demonstrado que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado;
4.
As conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado; e
5.
A intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(24)
Na sequência do início do processo, um produtor-exportador chinês, a empresa Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, solicitou o TI nos termos do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base e respondeu ao formulário de pedido de TI no prazo estabelecido.
(25)
Com base na informação disponível, apurou-se que o produtor-exportador chinês cumpria todas as condições para beneficiar do TI, conforme o disposto no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base.
3. Valor normal
3.1. País análogo
(26)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no contexto das economias em transição e no que respeita aos produtores-exportadores que não tenham beneficiado do TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços ou no valor calculado num país terceiro com economia de mercado («país análogo»).
(27)
No aviso de início, propôs-se que os EUA fossem utilizados como país análogo adequado para a determinação do valor normal relativamente à China, tendo a Comissão convidado todas as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(28)
Não foram apresentadas quaisquer observações por nenhuma parte interessada.
(29)
Fora da UE, o gluconato de sódio seco é produzido em muito poucos países, nomeadamente os EUA, a China e a Coreia do Sul. Assim, a única alternativa possível aos EUA era a Coreia do Sul. A Comissão contactou as empresas conhecidas produtoras de gluconato de sódio seco na Coreia do Sul, mas não recebeu respostas destas empresas.
(30)
O produtor dos EUA colaborou plenamente no inquérito, tendo apresentado uma resposta completa ao questionário e aceitado uma visita de verificação.
(31)
A Comissão considerou que os EUA preenchiam os critérios de um país análogo adequado, já que as quantidades vendidas no mercado deste país eram suficientemente grandes e se verificava uma concorrência significativa no mercado em relação quer à produção interna quer às importações de outros países, isto é, da China, de Itália e de França. Além disso, nos EUA não existia qualquer direito anti-dumping sobre o produto em causa.
(32)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se, a título provisório, que os EUA constituem um país análogo adequado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base.
3.2. Método para determinar o valor normal
3.2.1. Para a empresa à qual foi concedido o TEM
(33)
Para a empresa à qual foi concedido o TEM, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão examinou primeiramente se o volume de vendas no mercado interno de gluconato de sódio seco a clientes independentes era representativo durante o PI, ou seja, se o volume total dessas vendas representava pelo menos 5 % das vendas de exportação chinesas do produto em causa para a União.
(34)
Seguidamente, a Comissão identificou os tipos do produto em causa vendidos no mercado interno pela empresa com vendas globais representativas no mercado interno que eram idênticos ou directamente comparáveis com os tipos desse produto vendidos para exportação para a União.
(35)
Relativamente a cada tipo vendido pelo produtor-exportador no respectivo mercado interno e que se verificou ser directamente comparável com o tipo do gluconato de sódio seco vendido para exportação para a União, determinou-se se as vendas realizadas no mercado interno eram suficientemente representativas na acepção do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base. As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas quando o volume desse tipo do produto vendido no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total do tipo do produto comparável vendido para exportação para a União.
(36)
Posteriormente, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas de gluconato de sódio seco realizadas no mercado interno em quantidades representativas haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, a Comissão estabeleceu, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(37)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao custo de produção, representava mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto era igual ou superior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente pago no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efectuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de serem ou não rentáveis.
(38)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efectivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
(39)
Como o inquérito mostrou que as vendas no mercado interno eram representativas e haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, o valor normal baseou-se, consequentemente, no preço efectivamente pago no mercado interno de todas as transacções realizadas durante o período de inquérito.
3.2.2. Para a empresa à qual foi concedido o TI
(40)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal para a China foi determinado com base em informações verificadas, fornecidas pelo produtor-exportador colaborante do país análogo. Verificou-se que as vendas do produto similar realizadas no mercado interno pelo produtor norte-americano eram representativas, quando comparadas com o produto em causa exportado para a União pelo único produtor-exportador colaborante na China.
(41)
Procedeu-se também a um exame para averiguar se as vendas realizadas no mercado interno podiam ser consideradas como tendo sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, através da determinação da proporção de vendas lucrativas efectuadas a clientes independentes. O valor normal baseou-se, assim, no preço efectivamente praticado no mercado interno por tipo do produto, calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas realizadas no mercado interno durante o PI.
3.3. Preço de exportação
(42)
Todas as vendas de exportação do produto em causa realizadas pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito foram efectuadas directamente a clientes independentes na União, pelo que o preço de exportação foi determinado com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa no PI, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.4. Comparação
(43)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(44)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que oportuno e justificado, foram feitos ajustamentos a todas as empresas objecto de inquérito (produtores-exportadores colaborantes e o produtor no país análogo), a fim de ter em conta diferenças de custos de transporte, frete e seguro, tributação indirecta, encargos bancários, custos de embalagem, custos de crédito e comissões.
4. Margens de dumping
(45)
Para a empresa à qual foi concedido o TEM, a margem de dumping foi estabelecida com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e o preço de exportação médio ponderado, tal como previsto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(46)
Para a empresa à qual foi concedido o TI, procedeu-se a uma comparação entre o valor normal médio ponderado estabelecido para o país análogo e o preço de exportação médio ponderado para a União, tal como previsto no artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base.
(47)
As margens de dumping médias ponderadas provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Em relação a todos os outros produtores-exportadores chineses, a Comissão começou por determinar o nível de colaboração. Procedeu-se a uma comparação entre o total das quantidades exportadas indicadas nas respostas aos questionários dos produtores-exportadores colaborantes e o total das importações provenientes da China, tal como registado nas estatísticas das importações do Eurostat.
(49)
Dado o baixo nível de colaboração (56 %) e a falta de dados pertinentes do Eurostat sobre os preços, já que os dados existentes incluíam outros produtos de preços muito elevados que não podiam ser deduzidos com precisão, a margem de dumping à escala nacional foi calculada utilizando dados contidos na denúncia actualizados em relação ao PI.
(50)
Nesta base, o nível de dumping à escala nacional está estabelecido, provisoriamente, em 79,2 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
D. PREJUÍZO
1. Definição de indústria da União e de produção da União
(51)
Os grupos industriais que colaboraram, o Jungbunzlauer (JBL) e o Roquette Frères (RF), representavam 100 % da produção da União.
(52)
Considera-se, por conseguinte, que constituem a indústria da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(53)
Assim, uma vez que a indústria da União é constituída apenas por dois produtores, todos os valores relacionados com dados sensíveis tiveram de ser indexados ou apresentados num intervalo de variação por razões de confidencialidade.
2. Consumo da União
(54)
O consumo da União foi determinado com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União, mais as importações na União em conformidade com os dados do Eurostat. Já que estes dados incluem não só o produto em causa, mas também outros produtos para além do gluconato de sódio, fizeram-se os necessários ajustamentos aos números do Eurostat a fim de se estimarem os volumes de importação plausíveis do produto em causa na União.
(55)
O consumo no mercado da União aumentou 12 % entre 2005 e 2007. Em seguida, baixou 21 % até ao PI, atingindo níveis inferiores aos de 2005. Durante o período considerado, o consumo diminuiu globalmente 8 %.
Quadro 1
2005
2006
2007
2008
PI
Consumo da União (em toneladas) Índice
100
106
112
104
91
Fonte: volumes de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat e das respostas ao questionário.
3. Importações provenientes da China na União
3.1. Volume e parte de mercado das importações
(56)
O volume de importação chinês cresceu significativamente, passando de cerca de 2 300 toneladas em 2005 para cerca de 4 000 toneladas no PI, isto é, registando uma subida de 77 % e culminando em cerca de 5 300 toneladas em 2008. A parte de mercado chinesa correspondente quase duplicou, passando de 12,8 % em 2005 para 24,8 % durante o PI. Note-se que a parte de mercado das importações chinesas atingiu 28,6 % em 2008, imediatamente antes do PI, e voltou a baixar para 24,8 % durante o PI.
Quadro 2
2005
2006
2007
2008
PI
Volume das importações chinesas (em toneladas)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Importações chinesas (em toneladas) Índice
100
152
227
234
177
Parte de mercado chinesa
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Parte de mercado chinesa, índice
100
143
203
224
194
Fonte: volumes de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat
3.2. Preço unitário de venda
(57)
Os preços médios de importação chineses situavam-se nos 482 euros por tonelada em 2005, tendo vindo a aumentar regularmente até a um nível de 524 euros por tonelada em 2008 e tendo baixado em seguida até 502 euros por tonelada durante o PI. Em termos genéricos, durante o período considerado, aumentaram 4 %.
Quadro 3
2005
2006
2007
2008
PI
Preços de importação chineses (euros/toneladas)
482
511
514
524
502
Índice
100
106
107
109
104
Fonte: preços de importação ajustados, a partir dos dados do Eurostat
3.3. Subcotação dos preços
(58)
Para analisar a subcotação dos preços, foi efectuada uma comparação entre a média ponderada dos preços de venda por tipo do produto da indústria da União a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e os preços médios ponderados correspondentes das importações em causa, estabelecidos numa base CIF, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros e os custos pós-importação. Esta comparação foi efectuada após dedução de todos os abatimentos e descontos.
(59)
Segundo esta metodologia, a diferença entre os preços supracitados, expressa em percentagem dos preços médios ponderados da indústria da União (no estádio à saída da fábrica), revelou uma margem de subcotação dos preços compreendida entre 13 % e 29 %, sendo a parte mais elevada atribuída aos produtores-exportadores que não colaboraram.
4. Situação económica da indústria da União
(60)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a análise da repercussão das importações objecto de dumping na indústria da União comportou uma avaliação de todos os factores económicos pertinentes para a situação dessa indústria durante o período considerado.
4.1. Capacidade de produção, produção e utilização da capacidade
(61)
A capacidade de produção aumentou 4 % entre 2005 e 2007 e manteve-se a este nível até ao fim do período considerado.
(62)
A produção do produto em causa aumentou entre 2005 e 2007, tendo posteriormente descido até ao PI. Globalmente, baixou 12 % ao longo do período considerado. A produção total durante o PI variou entre 30 000 e 40 000 toneladas.
(63)
Devido à redução dos volumes de produção, a utilização da capacidade diminuiu 15 % no decurso do período considerado.
Quadro 4
2005
2006
2007
2008
PI
Capacidade de produção Índice
100
100
104
104
104
Volume de produção Índice
100
104
105
84
88
Utilização da capacidade Índice
100
104
101
81
85
Fonte: respostas ao questionário
4.2. Volume de vendas, parte de mercado e preços unitários médios na União
(64)
O volume de vendas do produto em causa pela indústria da União a clientes independentes no mercado da União manteve-se estável de 2005 a 2007, tendo baixado em seguida 13 pontos percentuais. Ao longo do período considerado, os volumes de vendas diminuíram 21 %.
(65)
A parte de mercado da indústria da União sofreu uma redução ao longo do período considerado, passando de 74,9 % em 2005 para 64,7 % durante o PI.
(66)
Os preços médios de venda a clientes independentes no mercado da União diminuíram 12 % no decurso do período considerado. De 2006 a 2008, os preços médios de venda mantiveram-se estáveis, mas, durante o PI, baixaram 9 %.
Quadro 5
2005
2006
2007
2008
PI
Volumes de vendas Índice
100
104
99
86
79
Parte de mercado da indústria da União
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Índice
100
98
89
82
86
Preços médios Índice
100
97
97
97
88
Fonte: respostas ao questionário
4.3. Existências
(67)
Durante o período considerado, as existências diminuíram 37 %. No final do PI, o nível das existências situava-se entre 1 000 e 5 000 toneladas.
Quadro 6
2005
2006
2007
2008
PI
Existências Índice
100
92
120
92
63
Fonte: respostas ao questionário
4.4. Rendibilidade, investimentos, retorno dos investimentos e cash flow
(68)
As vendas do produto similar realizadas pela indústria da União no mercado da União foram rentáveis durante o período considerado, mas, de 2005 até ao PI, a rendibilidade baixou drasticamente.
(69)
Embora os investimentos tenham continuado no período compreendido entre 2005 e 2007, com uma baixa em 2006, eles vieram depois a regredir consideravelmente em 2008 e durante o PI. Ao longo do período considerado, baixaram 76 %.
(70)
Manifestando uma tendência semelhante, o retorno dos investimentos proveniente da produção e da venda do produto em causa manteve-se estável de 2005 a 2007, mas decresceu em 2008 e durante o PI.
(71)
A exemplo dos outros indicadores financeiros, o cash flow gerado pela indústria da União diminuiu 51 % ao longo do período considerado.
Quadro 7
2005
2006
2007
2008
PI
Rendibilidade Índice
100
90
86
52
19
Investimentos Índice
100
61
140
16
24
Retorno dos investimentos Índice
100
100
100
60
21
Cash flow Índice
100
92
20
106
49
Fonte: respostas ao questionário
4.5. Emprego, produtividade e salários
(72)
O emprego aumentou ligeiramente de 2005 a 2007, baixando depois em 2008 e no PI. Ao longo do período considerado, diminuiu 13 %.
(73)
Os salários baixaram 6 % em 2006 mas voltaram aos níveis de 2005 em 2007, tendo em seguida aumentado em 2008 e durante o PI. Ao longo do período considerado, aumentaram 10 %.
(74)
A produtividade por trabalhador permaneceu estável no decurso do período considerado, tendo subido 1 % de 2005 até ao PI.
Quadro 8
2005
2006
2007
2008
PI
Emprego Índice
100
99
104
85
87
Salários Índice
100
94
100
104
110
Produtividade Índice
100
104
101
99
101
Fonte: respostas ao questionário
4.6. Crescimento
(75)
Enquanto o consumo da União diminuiu 9 % no período considerado, o volume de vendas da indústria da União diminuiu 21 %. Tal levou a uma perda da parte de mercado da indústria da União durante o período considerado de 10 pontos percentuais.
4.7. Amplitude da margem de dumping
(76)
As margens de dumping da China, especificadas atrás na secção relativa ao dumping, são consideráveis. Tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto das margens de dumping não pode ser considerado negligenciável.
5. Conclusões sobre o prejuízo
(77)
A maior parte dos indicadores de prejuízo relativos à indústria da União registou uma evolução negativa durante o período considerado. Os indicadores relacionados com os resultados financeiros da indústria da União, incluindo retorno dos investimentos, cash flow e rendibilidade, também evoluíram negativamente durante o período considerado.
(78)
O inquérito revelou também que, durante o PI, as importações chinesas a baixos preços subcotavam os preços da indústria da União até 29 %, tendo esta indústria registado uma redução dos seus volumes de vendas e da sua parte de mercado.
(79)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se, a título provisório, que a indústria da União sofreu um prejuízo importante, na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(80)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, a Comissão Europeia apurou se as importações de gluconato de sódio seco originário da China objecto de dumping haviam causado à indústria da União um prejuízo que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos, que pudessem em simultâneo ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Efeito das importações objecto de dumping
(81)
Ao longo do período considerado, as importações a baixos preços objecto de dumping provenientes da China aumentaram 77 % em termos de volume, o que fez com que, nesse mesmo período, se verificasse um aumento de 94 % da parte das importações chinesas no mercado da União. A diminuição das importações provenientes da China entre 2008 e o PI, incluindo a perda de partes de mercado, não é considerada significativa em comparação com a situação global observada durante o período considerado.
(82)
O referido aumento das importações provenientes da China ao longo do período considerado coincidiu com uma redução tendencial da maior parte dos indicadores de prejuízo da indústria da União. As vendas desta indústria no mercado da União sofreram uma baixa, em termos quer de volumes quer de valores, o que teve como resultado uma perda de partes de mercado de 10 pontos percentuais durante o período considerado, tal como se refere no considerando 65. A subcotação dos preços induzida pelas importações chinesas objecto de dumping impediu a indústria da União de manter os seus níveis de preços no mercado da União. Daí ter-se verificado uma baixa importante da rendibilidade para níveis inferiores ao que permitiria proceder aos investimentos necessários.
(83)
Com base no que precede, conclui-se provisoriamente que as importações a baixo preço objecto de dumping provenientes da China, que subcotaram significativamente os preços da indústria da União durante o período considerado, tiveram um papel determinante no prejuízo sofrido pela indústria da União, o que se reflecte na sua situação financeira difícil e na deterioração de outros indicadores de prejuízo durante o período considerado, bem como na perda de parte de mercado.
3. Efeito de outros factores
3.1. Importações provenientes de outros países terceiros
(84)
As importações provenientes de países terceiros não abrangidos por este inquérito diminuíram 23 % durante o período considerado, implicando uma perda de partes de mercado de 2 pontos percentuais nesse mesmo período. Os preços dessas importações subiram 102 % durante o período considerado.
(85)
As tendências em termos de volumes e preços das importações provenientes de outros países terceiros ao longo do período considerado foram as seguintes:
Quadro 9
Outros países terceiros
2005
2006
2007
2008
PI
Total das outras importações em volume (toneladas)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Índice
100
71
68
84
77
Preço médio das outras importações (euros/tonelada)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Índice
100
140
143
184
202
Fonte: dados do Eurostat ajustados
(86)
Os volumes de importação provenientes de outros países terceiros diminuíram 23 % no decurso do período considerado, ao passo que os preços das importações duplicaram nesse mesmo período. Os preços das importações provenientes de outros países terceiros eram consideravelmente superiores aos preços de venda da indústria da União durante todo o período considerado. Com base nestes elementos, conclui-se provisoriamente que as importações provenientes de outros países terceiros não quebraram o nexo de causalidade existente entre o dumping constatado e o prejuízo importante causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping provenientes da China.
3.2. Resultados das exportações da indústria da União
(87)
Durante o período considerado, as vendas de exportação da indústria da União baixaram 10 % e os preços aumentaram 8 %.
(88)
Tendo em conta o que precede, considera-se que as vendas de exportação da indústria da União para outros países terceiros não podiam quebrar o nexo de causalidade existente entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante por ela sofrido.
3.3. Utilização cativa
(89)
Durante o período considerado, a utilização cativa da indústria da União teve um acréscimo de 56 %, como se indica no quadro que se segue.
Quadro 10
2005
2006
2007
2008
PI
Utilização cativa Índice
100
126
115
148
156
Fonte: respostas ao questionário
(90)
Assinale-se, no entanto, que a indústria da União possuía ainda uma capacidade não utilizada compreendida entre 10 000 e 20 000 toneladas, o que significa que passar a uma utilização cativa pode ser considerado como uma reacção das empresas às importações objecto de dumping provenientes da China, já que pode ser mais lucrativo produzir produtos a jusante se se tiverem em conta os baixos níveis de preço do gluconato de sódio. O facto de existir ainda uma grande capacidade não utilizada de gluconato de sódio indica que a indústria da União não pretende reorientar definitivamente a produção para produtos a jusante e que o fabrico de produtos a jusante pode ser visto como uma medida de defesa contra as importações objecto de dumping.
(91)
Por conseguinte, considera-se que o aumento observado na utilização cativa não quebrou o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
3.4. Evolução do consumo da UE
(92)
Verifica-se que o consumo da UE diminuiu 9 % durante o período considerado, o que pode ser considerado uma consequência da actual recessão económica. Examinou-se, por conseguinte, se a baixa do consumo podia ter tido uma incidência na situação de prejuízo da indústria da União.
(93)
No entanto, o volume de vendas da indústria da União diminuiu em muito maiores proporções, ou seja, 21 %, enquanto as importações chinesas cresciam 77 % durante o mesmo período. No que diz respeito à parte de mercado, podem observar-se tendências idênticas. A indústria da União perdeu cerca de 10 pontos percentuais das suas partes de mercado, ao passo que as importações chinesas quase duplicaram as suas, passando de 12,8 % em 2005 para 24,9 % no PI.
(94)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a baixa de consumo da UE não pode ser considerada, em si mesma, como causa de quebra do nexo de causalidade existente entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(95)
A análise atrás expendida demonstrou que houve um aumento considerável do volume e da parte de mercado das importações objecto de dumping provenientes da China durante o período considerado, em conjugação com uma subcotação de preços considerável. Este aumento da parte de mercado das importações a baixo preço provenientes da China coincidiu com uma quebra da parte de mercado da indústria da União que, juntamente com a pressão no sentido da baixa dos preços, deu origem, nomeadamente, a uma deterioração da situação da indústria da União durante o período considerado. Por outro lado, a análise dos outros factores susceptíveis de terem prejudicado a indústria da União revelou que nenhum deles podia ter tido uma incidência negativa de monta.
(96)
Com base na análise que precede, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, conclui-se, pois, provisoriamente que as importações originárias da China causaram um prejuízo importante à indústria da União, na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observação preliminar
(97)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão Europeia examinou se, não obstante as conclusões sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não é do interesse da União adoptar medidas anti-dumping neste caso específico. A determinação do interesse da União baseou-se numa apreciação dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria da União, dos importadores e dos utilizadores do produto em causa.
2. Indústria da União
2.1. Efeitos da instituição ou não instituição de medidas sobre a indústria da União
(98)
Tal como anteriormente se explicou, as importações objecto de dumping tiveram como efeito um prejuízo que se manifestou sob a forma de uma considerável regressão do volume de vendas e dos preços que, por sua vez, provocou uma deterioração da situação da indústria da União. Espera-se que, na sequência da instituição de direitos anti-dumping, os volumes e os preços do gluconato de sódio seco vendido pela indústria da União venham a aumentar e que tal permita, consequentemente, a esta indústria atingir um nível aceitável de rendibilidade.
(99)
Considera-se que a instituição de medidas restabeleceria uma concorrência leal no mercado. Importa notar que a baixa de lucros da indústria da União é o resultado da sua dificuldade em competir com as importações a baixos preços objecto de dumping provenientes da China. A instituição de medidas anti-dumping irá provavelmente permitir à indústria da União recuperar, pelo menos parcialmente, a sua parte de mercado perdida, o que irá reflectir-se de forma positiva na rendibilidade.
(100)
Se não forem instituídas medidas, é provável que se verifique um agravamento da situação da indústria da União. O efeito de diminuição dos preços provocado pelas importações objecto de dumping continuará a comprometer todos os esforços da indústria da União para recuperar um nível suficiente de rendibilidade. Não tomar medidas colocaria em risco a presença a longo prazo da indústria da União.
(101)
Em conclusão, espera-se que as medidas sejam eficazes para dar oportunidade à indústria da União de recuperar do dumping prejudicial detectado no inquérito.
3. Importadores/comerciantes
(102)
Foram enviados questionários a cinco importadores. Nenhum deles colaborou no inquérito.
(103)
Nestas circunstâncias, conclui-se, a título provisório, que o impacto das medidas anti-dumping sobre os importadores/comerciantes, a existir, muito provavelmente não será importante.
4. Utilizadores
(104)
Foram enviados questionários a 23 utilizadores. Todavia, só quatro colaboraram no inquérito e só três deles utilizavam e importavam directamente da China o produto em causa. As importações directas destes três utilizadores colaborantes representavam 10 % das importações totais de gluconato de sódio seco proveniente da China durante o PI. O quarto utilizador colaborante não utilizava o produto em causa importado da China.
(105)
Estes quatro utilizadores, situados na Alemanha, em França e no Reino Unido, exercem a sua actividade na indústria química, fabricando uma grande variedade de produtos, alguns dos quais utilizam gluconato de sódio como matéria-prima. Em média, o gluconato de sódio não representa uma parte significativa do custo de produção. De uma maneira geral, partindo do princípio de que as subidas de preços não possam ser repercutidas no cliente final, o efeito máximo do direito anti-dumping proposto devia ser muito reduzido. Importa também assinalar que o volume de negócios destas empresas relativamente a produtos com gluconato de sódio representava menos de 5 % do seu volume de negócios total.
(106)
À luz do que atrás foi descrito, conclui-se provisoriamente, com base nas informações facultadas, que o impacto das medidas anti-dumping sobre os utilizadores, a existir, muito provavelmente não será importante.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(107)
Tendo em conta o que precede, conclui-se, a título provisório, que não há razões imperiosas contra a instituição de direitos anti-dumping no presente processo.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(108)
Tendo em conta as conclusões relativas ao dumping, ao prejuízo dele resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
(109)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(110)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no sector, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping. A margem de lucro antes de impostos alegada na denúncia foi considerada razoável e utilizada para este efeito.
(111)
Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para a indústria da União. O preço não prejudicial foi obtido adicionando ao custo de produção a margem de lucro atrás referida.
(112)
O aumento de preços necessário foi depois determinado com base numa comparação entre o preço de importação médio ponderado ajustado, estabelecido para calcular a subcotação dos preços, e o preço não prejudicial médio ponderado do produto similar vendido pela indústria da União no mercado da União. Qualquer diferença resultante desta comparação foi então expressa em percentagem do valor CIF total de importação.
(113)
No que diz respeito ao cálculo do nível de eliminação do prejuízo à escala nacional, para todos os outros produtores-exportadores da China, convém recordar que o nível de colaboração no inquérito foi baixo. Por conseguinte, essa margem de prejuízo foi calculada utilizando dados contidos na denúncia, actualizados em relação ao PI.
2. Medidas provisórias
(114)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o disposto no artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da China, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior.
(115)
São propostos os seguintes direitos anti-dumping:
Empresa
Margem de eliminação do prejuízo
Margem de dumping
Taxa do direito anti-dumping
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Todas as outras empresas
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
As taxas do direito individual anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito aplicável à escala nacional a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários do país em causa e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades ligadas às empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, e serão sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(117)
Qualquer pedido de aplicação dessas taxas do direito anti-dumping individual aplicável a cada uma das empresas (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (3) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, designadamente, a essa alteração da firma ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual.
(118)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a União durante o PI.
3. Vigilância especial
(119)
Para limitar os riscos de evasão devidos à grande diferença entre as taxas dos direitos, considera-se necessário adoptar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correcta aplicação dos direitos anti-dumping. Essas medidas especiais incluem o que a seguir se descreve.
(120)
A apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma factura comercial válida em conformidade com as disposições do anexo do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida factura serão sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros exportadores.
(121)
No caso de as exportações das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa, tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais resultante da instituição de medidas, na acepção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspectos, a necessidade de revogar as taxas do direito individual e a consequente aplicação de um direito à escala nacional.
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(122)
No interesse de uma correcta administração, é conveniente fixar um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos anti-dumping para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de um eventual direito definitivo,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de gluconato de sódio seco com um número CUS (Customs Union and Statistics) 0023277-9 e um número de registo CAS (Chemical Abstracts Service) 527-07-1, actualmente classificado no código NC ex 2918 16 00 (código TARIC 2918160010) e originário da República Popular da China.
2. A taxa do direito anti-dumping aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos, não desalfandegados, referidos no n.o 1 e produzidos pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direitos
Códigos adicionais TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Todas as outras empresas
53,4 %
A999
3. A aplicação das taxas do direito individual especificadas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo. Se essa factura não for apresentada, aplica-se a taxa do direito aplicável a todas as outras empresas.
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 3 de Maio de 2010.