РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 821/2011 DA COMISSÃO
de 16 de Agosto de 2011
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de acetato de vinilo originário dos Estados Unidos da América
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia («União»),
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCESSO
1. Início
(1)
Em 4 de Dezembro de 2010, por aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2), a Comissão anunciou o início de um processo anti-dumping relativo às importações na União de acetato de vinilo originário dos Estados Unidos da América (a seguir, «EUA» ou «país em causa»).
(2)
O processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada, em 22 de Outubro de 2010, pela Ineos Oxide Ltd («autor da denúncia»), que representa uma parte importante, neste caso mais de 25 %, da produção total de acetato de vinilo pela indústria da União. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping do referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, outros produtores conhecidos na União, os produtores-exportadores do país em causa, os importadores, os comerciantes, os utilizadores, os fornecedores e as associações conhecidos como interessados, bem como os representantes dos Estados Unidos da América. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(4)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(5)
A Comissão enviou questionários aos quatro produtores-exportadores conhecidos do país em causa. Três desses produtores-exportadores enviaram respostas ao questionário. O quarto produtor-exportador recusou-se a colaborar no inquérito, tendo sido posteriormente informado de que seria tratado como empresa não colaborante nos termos do artigo 18.o do regulamento de base.
(6)
A Comissão enviou igualmente questionários ao autor da denúncia e ao outro produtor da União mencionado na denúncia.
(7)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de importadores independentes potencialmente envolvidos neste inquérito, o aviso de início previa o recurso à amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os importadores independentes foram convidados a dar-se a conhecer e a fornecer as informações especificadas no aviso de início. Todavia, dado que apenas dois importadores se manifestaram dentro dos prazos fixados no aviso de início, a Comissão decidiu que a amostragem não seria necessária. Dois importadores da União responderam devidamente ao questionário, tendo sido efectuada uma visita de verificação às instalações de um deles.
(8)
Por outro lado, certas partes interessadas deram-se a conhecer enquanto utilizadores. Um questionário especificamente concebido para os utilizadores foi enviado a essas partes interessadas. Doze empresas responderam ao questionário, tendo sido efectuadas visitas de verificação às instalações de duas delas.
(9)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos da determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União, tendo efectuado visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
(a)
Produtores da União
Ineos Oxide Ltd, Reino Unido
Wacker Chemie AG, Alemanha
(b)
Produtores-exportadores do país em causa
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Empresas independentes do país em causa
Terminal, Estados Unidos [a designação da parte e a sua localização exacta são confidenciais]
(d)
Empresas coligadas e independentes na União
Celanese Chemicals Europe GmbH, Alemanha
Lyondell Chemie Nederland B.V., Países Baixos
Terminal, União [a designação da parte e a sua localização exacta são confidenciais]
(e)
Empresas coligadas fora da União e dos Estados Unidos da América
Dow Europe GmbH, Suíça
(f)
Importadores
Gantrade Ltd, Reino Unido
(g)
Utilizadores
Vinavil, Mapei, Itália
Synthomer, Reino Unido
3. Período de inquérito
(10)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2009 e 30 de Setembro de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e o final do PI («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(11)
O produto em causa é definido como o acetato de vinilo originário dos Estados Unidos da América, actualmente classificado no código NC 2915 32 00.
(12)
O acetato de vinilo (a seguir «VAM» ou «produto em causa») é um produto químico comercial derivado do ácido acético.
(13)
O acetato de vinilo tem uma vasta gama de aplicações. Na sua maior parte, é utilizado no fabrico de dois produtos a jusante: acetato de polivinilo e álcool polivinílico. Estes produtos a jusante são polímeros com grande importância para diversas indústrias. Os polímeros de acetato de vinilo são normalmente utilizados na produção de tintas, produtos adesivos, revestimentos e acabamentos têxteis.
(14)
O inquérito revelou que existe apenas um tipo do produto em causa.
2. Produto similar
(15)
O inquérito mostrou que o acetato de vinilo produzido e vendido na União pela indústria da União e o acetato de vinilo produzido no país em causa e exportado para a União tinham as mesmas características e utilizações físicas, químicas e técnicas de base. Por conseguinte, esses produtos são provisoriamente considerados similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Valor normal
(16)
A fim de determinar o valor normal, a Comissão começou por apurar se, para cada produtor-exportador respectivo, as vendas do produto similar a clientes independentes no mercado interno do país em causa foram representativas, ou seja, se o volume total dessas vendas representou, pelo menos, 5 % do volume total das vendas de exportação do produto em causa para a União, nos termos do artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base.
(17)
Em seguida, a Comissão analisou se se poderia considerar que as vendas realizadas no mercado interno por cada um dos produtores-exportadores haviam sido efectuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para tal, determinou a proporção de vendas rentáveis no mercado interno a clientes independentes durante o PI.
(18)
As vendas no mercado interno foram consideradas rentáveis sempre que o preço unitário foi igual ou superior ao seu custo de produção. Por conseguinte, foi determinado o custo de produção no mercado interno durante o PI.
(19)
Nos casos em que mais de 80 %, em volume, das vendas no mercado interno foram efectuadas a um preço superior e que o preço de venda médio ponderado foi igual ou superior ao custo de produção médio ponderado, o valor normal foi calculado como a média ponderada de todos os preços de venda no mercado interno, independentemente de estas vendas terem ou não sido rentáveis. Todavia, nos casos em que o volume de vendas rentáveis representou 80 % ou menos do volume total de vendas ou quando o preço médio ponderado foi inferior ao custo de produção médio ponderado, o valor normal baseou-se no preço médio ponderado unicamente das vendas rentáveis no mercado interno.
2. Preço de exportação
(20)
O inquérito revelou que o acetato de vinilo era exportado pelo país em causa para a União quer i) através de empresas comerciais coligadas situadas na União; quer ii) no caso de um produtor-exportador, através de uma empresa comercial coligada fora da União.
(21)
Em ambos os casos, os preços de exportação foram estabelecidos com base no preço de revenda aos primeiros clientes independentes na União, nos termos do artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base, devidamente ajustado para ter em conta todos os custos suportados entre a importação e a revenda, bem como os lucros.
3. Comparação
(22)
O valor normal e o preço de exportação dos produtores-exportadores respectivos foram comparados no estádio à saída da fábrica.
(23)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que aplicável e justificado, foram efectuados ajustamentos para ter em conta as diferenças em termos de custos de movimentação e armazenamento, transporte e seguro, crédito, descontos, comissões e direitos de importação.
4. Margem de dumping
(24)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 11, do regulamento de base, a margem de dumping para os produtores-exportadores dos EUA que colaboraram no inquérito foi estabelecida com base numa comparação do valor normal médio ponderado com o preço de exportação médio ponderado.
(25)
Para determinar a margem de dumping para os produtores-exportadores que não colaboraram, a Comissão começou por determinar o grau de não colaboração. Para o efeito, comparou o volume das exportações para a União declaradas pelos produtores-exportadores colaborantes com as estatísticas do Eurostat sobre as importações correspondentes.
(26)
Uma vez que o grau de colaboração nos Estados Unidos da América foi elevado (superior a 90 %), considerou-se provisoriamente adequado, para os produtores-exportadores desse país que não tenham colaborado, estabelecer a margem de dumping residual ao nível da taxa do direito mais elevada determinada para um exportador que tenha colaborado. Esta questão poderá ser ulteriormente reconsiderada na fase definitiva.
(27)
Com base na metodologia acima descrita, as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço de importação CIF na fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping provisória
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Todas as outras empresas
13,8 %
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(28)
A denúncia foi apresentada pela Ineos Oxide Ltd, a seguir designada «autor da denúncia», um produtor de acetato de vinilo da União, que representa uma parte importante da produção total da União. Um segundo produtor da União, a Wacker GmbH, apoiou o início do processo. Assim, a denúncia foi apoiada pelos produtores da União que representam mais de 25 % da produção total de acetato de vinilo pela indústria da União. Por conseguinte, o processo foi iniciado em conformidade com as disposições do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base.
(29)
Apurou-se que um terceiro produtor localizado na União (Celanese Europe GmbH) estava coligado com um produtor-exportador localizado no país em causa. De acordo com as informações obtidas no decurso do inquérito, foi estabelecido a título provisório que este produtor era inteiramente controlado pela Celanese Corporation, sedeada nos Estados Unidos, que tem um papel decisivo nas principais operações da empresa europeia, tais como planeamento empresarial, controlo da produção, aquisições e vendas.
(30)
Face ao acima exposto, considerou-se que a posição da Celanese Europe GmbH no grupo era de molde a provocar um comportamento susceptível de ser diferente do de outros produtores não coligados na acepção do artigo 4.o, n.o 2, do regulamento de base. Considerou-se também que, graças a essa posição, a empresa poderia estar protegida das consequências negativas do dumping prejudicial. Além disso, o facto de incluir uma empresa deste tipo nas conclusões relativas ao prejuízo poderia distorcer os dados agregados relativos à constituição da indústria da União.
(31)
Por este motivo, estabeleceu-se provisoriamente que a Celanese Europe GmbH devia ser excluída da definição de «indústria da União».
(32)
Neste contexto, os dois produtores - Ineos Oxide Ltd e Wacker GmbH - constituem a indústria da União na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, representando 100 % da produção da União. Passam, pois, a ser designados como «indústria da União».
2. Determinação do mercado pertinente da União
(33)
Para determinar se a indústria da União, tal como definida no considerando 28 e seguintes, sofreu um prejuízo importante, a Comissão examinou até que ponto a produção cativa do produto em causa pela indústria da União tinha de ser tida em conta na análise.
(34)
Com efeito, o produto em causa é vendido pela indústria da União tanto a) no mercado livre como b) no mercado cativo (no interior do mesmo grupo da empresa). No mercado cativo, o produto em causa é utilizado como matéria-prima para o fabrico de vários produtos utilizados em tintas, adesivos, revestimentos, etc.
(35)
Neste contexto, as vendas, a empresas do mesmo grupo, do produto em causa destinado a ser utilizado como matéria-prima no fabrico de outros produtos devem ser consideradas como «utilização cativa», desde que se verifique, pelo menos, uma das seguintes condições: i) as vendas não são efectuadas a preços de mercado ou ii) o cliente não tem liberdade de escolha do fornecedor dentro do mesmo grupo de empresas. No decurso do inquérito, foi estabelecido a título provisório que as vendas efectuadas a entidades coligadas que adquirem o produto em causa como matéria-prima para o fabrico de um produto diferente têm de ser consideradas vendas cativas; apurou-se que, de acordo com a política comercial das empresas, estas entidades coligadas não são livres de escolher o fornecedor.
(36)
Esta distinção é pertinente para a análise do prejuízo. Observou-se que o acetato de vinilo destinado a utilização cativa não estava em concorrência directa com as importações provenientes do país em causa. Em contrapartida, observou-se que a produção destinada às vendas no mercado livre estava em concorrência directa com essas importações, pois essas vendas eram efectuadas em condições normais de mercado, o que implica liberdade de escolha do fornecedor. Tal justificou que se estabelecesse uma diferenciação entre o mercado cativo e o mercado livre na análise de certos indicadores de prejuízo.
(37)
A este respeito, observou-se que os seguintes indicadores económicos relacionados com a indústria da União podiam ser razoavelmente examinados por referência à actividade total, ou seja, incluindo a utilização cativa da indústria da União, a produção, a capacidade, a utilização da capacidade, os investimentos, as existências, o emprego, a produtividade, os salários e a amplitude da margem de dumping. A razão para tal é que estes indicadores são afectados, independentemente de o produto ser transferido a jusante dentro de uma empresa ou grupo de empresas para transformação posterior ou ser vendido no mercado livre.
(38)
Quanto à rendibilidade, ao cash flow, ao retorno dos investimentos e à capacidade de obtenção de capital, a análise foi efectuada ao nível do mercado livre unicamente porque o facto de os preços nos mercados cativos não serem representativos das condições normais de mercado tem incidência na fiabilidade dos referidos indicadores.
(39)
Os outros indicadores económicos da indústria da União - nomeadamente consumo, vendas, partes de mercado e preços no mercado da União - foram analisados e avaliados por referência, sobretudo, à situação prevalecente no mercado livre, em especial onde existem condições de mercado mensuráveis e onde as transacções são efectuadas em condições normais de mercado que implicam a livre escolha do fornecedor.
(40)
No entanto, para estes indicadores, o mercado cativo foi também tido em conta e comparado com dados relativos ao mercado livre, de maneira a determinar se era provável que a situação do mercado cativo alterasse as conclusões baseadas na análise unicamente do mercado livre.
3. Consumo da União
(41)
O consumo da União foi estabelecido adicionando o volume total das importações de acetato de vinilo - com base nos dados do Eurostat cruzados com os dados verificados fornecidos pelos produtores-exportadores sobre as importações provenientes do país em causa - ao volume total de vendas, no mercado da União, da indústria da União e do outro produtor localizado na União.
(42)
Em virtude do reduzido número de fornecedores e da necessidade de proteger dados comerciais confidenciais nos termos do artigo 19.o do regulamento de base, a evolução do consumo é indexada.
Quadro 1
Consumo na União
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo total
100
90
87
99
Mercado cativo
100
96
100
104
Mercado livre
100
88
82
97
(43)
No período considerado, o consumo no mercado total da União e no mercado livre diminuiu ligeiramente, 1 % e 3 %, respectivamente. Inversamente, registou-se um aumento de 4 % no mercado cativo durante o mesmo período.
4. Importações provenientes do país em causa
4.1. Volume e parte de mercado
(44)
A evolução das importações provenientes do país em causa, em volume e parte de mercado, foi a seguinte:
Quadro 2
Importações provenientes dos Estados Unidos da América
Volume das importações (TM)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos da América
103 192
146 800
133 763
152 445
Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Parte de mercado no mercado total
Índice (2007 = 100)
100
159
150
149
Parte de mercado no mercado livre
Índice (2007 = 100)
100
162
157
152
Fonte: Eurostat e informações fornecidas pelas partes interessadas nas respostas ao questionário.
(45)
Ao longo do período considerado, as importações no mercado total da União (mercado cativo e mercado livre) provenientes do país em causa aumentaram 48 %. Tal conduziu a um aumento de 49 % da parte de mercado durante o mesmo período. A parte de mercado no mercado livre aumentou 52 %.
4.2. Preços das importações e subcotação
(46)
Os preços médios das importações provenientes do país em causa registaram a seguinte evolução:
Quadro 3
Preço das importações provenientes dos Estados Unidos de América
Preços de importação (euros/toneladas)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos da América
774
814
541
573
Índice (2007 = 100)
100
105
70
74
Fonte: Eurostat
(47)
Embora com um ligeiro aumento no PI, os preços médios globais das importações provenientes do país em causa diminuíram 26 % entre 2007 e o PI.
(48)
Foi efectuada uma comparação dos preços de venda no mercado da União entre os preços médios da indústria da União cobrados no mercado livre e os preços médios das importações provenientes do país em causa. Os preços de venda pertinentes da indústria da União foram ajustados, sempre que necessário, ao estádio à saída da fábrica, isto é, excluindo os custos de transporte na União e após dedução dos descontos e abatimentos.
(49)
Estes preços foram comparados com os preços cobrados pelos produtores-exportadores colaborantes dos EUA, líquidos de descontos e ajustados, quando necessário, ao preço CIF-fronteira da União, devidamente ajustado para ter em conta os custos incorridos com o desalfandegamento e os custos pós-importação.
(50)
A comparação revelou que, durante o PI, as importações do produto em causa de todos os exportadores que colaboraram no inquérito foram vendidas na União a preços que subcotaram os preços da indústria da União. O nível médio da subcotação, expresso em percentagem dos preços da indústria da União, foi de 17,9 %, segundo os dados verificados apresentados pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito. Este nível de subcotação esteve associado a uma evolução negativa dos preços e a uma depreciação substancial dos preços.
5. Importações provenientes de outros países terceiros
(51)
O quadro seguinte ilustra a evolução das importações provenientes de outros países terceiros.
Quadro 4
Volume de importações provenientes de outros países terceiros
Volume das importações (TM)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos da América
103 192
146 800
133 763
152 445
Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Arábia Saudita
0
0
0
73 156
Outros
88 138
52 414
15 937
8 198
Índice 2007 = 100
100
59
18
9
Parte de mercado no mercado total
Índice (2007 = 100)
100
66
21
9
Parte de mercado no mercado livre
Índice (2007 = 100)
100
68
22
10
Fonte: Eurostat
(52)
No início do período considerado, as importações provenientes do país em causa estavam em concorrência com as de outros países, incluindo Taiwan, a Ucrânia e a Rússia. No final do período considerado, as importações provenientes destas fontes tradicionais tinham diminuído para quase zero.
(53)
Um novo país exportador, a Arábia Saudita, que entrou no mercado da União durante o PI, exportou cerca de 73 000 toneladas no PI. O impacto desta evolução na indústria da União é analisado no considerando 91 e seguintes.
6. Situação da indústria da União
6.1. Observações gerais
(54)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objecto de dumping sobre a indústria da União incluiu uma avaliação de todos os factores e índices económicos relacionados com a situação da indústria da União entre 2007 e o final do PI.
(55)
Os indicadores macroeconómicos (produção, capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, emprego, produtividade, salários e amplitude das margens de dumping), assim como os indicadores microeconómicos (existências, preços de venda, rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais e investimentos, custos de produção) foram avaliados ao nível do conjunto da indústria da União. A avaliação baseou-se nas informações obtidas a partir dos questionários verificados apresentados pela indústria da União.
(56)
É de salientar que o autor da denúncia apenas adquiriu as suas instalações de produção em 2007; em consequência, os dados relativos a certos indicadores de prejuízo (rendibilidade, salários, investimentos, retorno dos investimentos, cash flow) não puderam ser obtidos para 2007. Por conseguinte, para esses indicadores, a análise abrange o período de 2008 até ao PI. Para os restantes indicadores, estavam disponíveis dados relativos a 2007. Assim sendo, para esses indicadores, a análise abrange todo o período considerado (de 2007 até ao PI).
(57)
O autor da denúncia concentra os seus esforços na entrega da totalidade da produção do produto em causa ao mercado livre, ao passo que o outro produtor da União se centra essencialmente no mercado cativo, com uma pequena fracção destinada ao mercado livre. Tendo em conta o facto de os dados para a análise do prejuízo serem essencialmente derivados de apenas duas fontes, uma das quais se centra principalmente no mercado cativo, e considerando que se apurou que, no que toca a alguns indicadores de prejuízo, é necessário estabelecer uma distinção entre o mercado total e o mercado livre, os dados que dizem respeito à indústria da União tiveram de ser indexados a fim de preservar o seu carácter confidencial em conformidade com o artigo 19.o do regulamento de base.
6.2. Indicadores macroeconómicos
6.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(58)
No quadro abaixo é indicada a evolução da produção, da capacidade de produção e da utilização da capacidade da totalidade da indústria da União:
Quadro 5
Produção total, capacidade de produção total e utilização da capacidade total da União
Índice (2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Produção total
100
105
102
92
Capacidade de produção total
100
121
126
143
Utilização da capacidade total
100
87
81
64
(59)
Tal como se observa no quadro acima, durante o período considerado, a produção total da União diminuiu 8 %.
(60)
Durante o mesmo período, a capacidade de produção aumentou 43 %. No entanto, este aumento da capacidade não esteve ligado à criação de novas linhas de produção, mas sim a uma maior eficiência na utilização da capacidade existente.
(61)
A combinação destes dois factores - ou seja, a diminuição do volume de produção e o aumento da capacidade de produção - no mesmo período provocou uma diminuição significativa (36 %) da utilização da capacidade no período considerado.
6.2.2. Volumes de vendas e parte de mercado
(62)
São apresentados a seguir o volume de vendas, a parte de mercado e os preços unitários médios de venda da indústria da União, repartidos entre o mercado total, o mercado cativo e o mercado livre.
Quadro 6
Volumes de vendas e parte de mercado
Índice (2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Total das vendas
100
99
96
88
Parte de mercado (%)
100
110
111
88
Vendas no mercado cativo
100
111
109
113
Parte de mercado (%)
100
115
108
109
Vendas no mercado livre
100
89
86
67
Parte de mercado (%)
100
102
104
69
(63)
O volume global das vendas diminuiu 12% no período considerado. Esta redução foi ainda mais abrupta no mercado livre, onde se registou uma quebra de 33 % entre 2007 e o PI. O mercado cativo registou a tendência oposta, pelo que o volume de vendas aumentou 13 % no mesmo período.
(64)
A quebra do volume de vendas reflectiu-se na parte de mercado, que registou uma diminuição de 11 % no conjunto do mercado e uma diminuição de 31 % no mercado livre entre 2007 e o PI. Mais uma vez, o mercado cativo registou a tendência oposta, tendo registado um aumento de 9 % no mesmo período.
6.2.3. Emprego, produtividade e salários
Quadro 7
Emprego, produtividade e salários
Índice (2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Número total de trabalhadores
100
96
98
100
Produtividade total (unidades/trabalhador)
100
109
104
92
Total dos salários anuais
0
100
95
88
(65)
O emprego total permaneceu estável entre 2007 e o PI. Há que referir que a produção de acetato de vinilo não necessita de muita mão-de-obra, pelo que não há uma relação estreita entre os dados relativos ao emprego e os dados relativos à produção. Por conseguinte, enquanto indicador, o emprego não tem uma importância significativa neste sector.
(66)
Durante o período considerado, a produtividade total por trabalhador diminuiu 8 % entre 2007 e o PI, na sequência da diminuição da produção e do aumento da capacidade de produção, tal como se explica no considerando 58 e seguintes.
6.2.4. Amplitude da margem de dumping efectiva
(67)
As margens de dumping encontram-se indicadas acima, na secção relativa ao dumping. Todas as margens estabelecidas eram superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável.
6.3. Indicadores microeconómicos
6.3.1. Observações gerais
(68)
A análise dos indicadores microeconómicos (existências, preços de venda, rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais e investimentos, custos de produção) foi efectuada ao nível do conjunto da indústria da União, tal como se estabelece no considerando 28 e seguintes.
(69)
Deduz-se dos indicadores acima referidos que a avaliação da rendibilidade, dos salários, dos investimentos, do retorno dos investimentos e do cash flow teve de se centrar no mercado livre, o que significa que reflecte principalmente os dados fornecidos pelo autor da denúncia. Face ao exposto, o desenvolvimento dos indicadores relativos ao lucro e ao cash flow não pôde ser apresentado em formato de índice, por razões de confidencialidade.
(70)
Além disso, tal como se explica no considerando 56, o autor da denúncia não pôde fornecer dados relativos a determinados indicadores de prejuízo para 2007, pelo que a análise desses indicadores foi efectuada para o período entre 2008 e o PI.
6.3.2. Existências
(71)
Os dados a seguir indicados representam a evolução das existências da indústria da União no decurso de cada um dos períodos em causa:
Quadro 8
Existências
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Total das existências
100
86
49
69
(72)
Durante o período considerado, as existências diminuíram 31 %. No entanto, este indicador não é considerado relevante neste sector, já que os produtores de acetato de vinilo trabalham por encomenda e tendem a dispor de existências limitadas. Com efeito, as existências correspondem apenas a algumas semanas de aprovisionamento.
6.3.3. Preços de venda
(73)
O quadro seguinte representa a evolução dos preços da indústria da União, repartida entre o mercado total, o mercado cativo e o mercado livre.
Quadro 9
Preços de venda
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Preço unitário médio de venda no mercado total
100
107
74
84
Preço unitário médio de venda no mercado cativo
100
115
82
92
Preço unitário médio de venda no mercado livre
100
102
69
77
(74)
Os preços de venda no mercado total da União diminuíram 16 % no período considerado. Esta diminuição verificou-se em ambos os mercados, ainda que tenha sido mais acentuada no mercado livre (-23 %) do que no mercado cativo (-8 %).
6.3.4. Rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capitais e investimentos
(75)
A rendibilidade do produto similar no mercado livre foi determinada expressando o lucro líquido, antes de impostos, das vendas do produto similar, pela indústria da União, enquanto percentagem do volume de negócios dessas vendas.
(76)
A rendibilidade no mercado livre diminuiu durante o período considerado. Durante o PI, registaram-se perdas todos os meses, na sequência de uma forte diminuição tanto dos volumes de vendas como dos preços de venda.
(77)
O quadro abaixo mostra que a indústria da União aumentou os seus investimentos no produto em causa, mesmo quando confrontada com um decréscimo da rendibilidade. Foram efectuados investimentos essencialmente na melhoria e na manutenção da tecnologia e do processo de produção, a fim de melhorar a eficiência.
Quadro 10
Investimentos
Índice 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Total dos investimentos
n.a.
100
129
127
(78)
Os investimentos aumentaram 27 % durante o período considerado.
(79)
Apesar do aumento dos investimentos, o retorno dos investimentos (RI) do produto em causa não alcançou o retorno esperado e sofreu uma quebra entre 2008 e o PI.
(80)
Observou-se igualmente uma diminuição do cash flow entre 2008 e o PI, o que revela a constante deterioração da capacidade da indústria da União para gerar dinheiro e, por conseguinte, um agravamento da situação financeira da indústria da União.
(81)
Por conseguinte, ao aumentar os seus investimentos, a indústria da União revelou ter ainda capacidade para obter capital; não obstante, esta capacidade é prejudicada pela quebra nas vendas e pela crescente dificuldade em gerar cash flow.
7. Conclusões sobre o prejuízo
(82)
A análise da situação da indústria da União indica uma tendência decrescente de todos os principais indicadores de prejuízo. No quadro de um consumo relativamente estável, a produção global caiu 8 % no período considerado. No mesmo período, a indústria da União perdeu 11 % da sua parte no mercado global e 33 % da sua parte no mercado livre. A utilização da capacidade diminuiu 36 %. No mesmo período, as importações provenientes do país em causa aumentaram 48 %.
(83)
Ao longo do período considerado, o volume total de vendas da indústria da União sofreu uma quebra de 12 %. A análise das tendências do mercado livre, que sofreu uma diminuição de 33 % no período considerado, permitiu observar uma tendência decrescente dos volumes de vendas.
(84)
O decréscimo dos volumes de vendas da indústria da União foi acompanhado por uma depreciação global dos preços da ordem dos 16 %. Tal como aconteceu com os volumes de vendas, a situação foi ainda pior no mercado livre, no qual se registou uma depreciação dos preços de 23 %. A confluência da perda do volume de vendas com o decréscimo dos preços teve efeitos deletérios sobre os níveis de lucro e originou perdas em cada mês do PI.
(85)
Os únicos indicadores que registaram uma evolução positiva foram os investimentos, que aumentaram 27 %, e a capacidade de obtenção de capital. Todavia, os investimentos não alcançaram o retorno esperado e diminuíram entre 2008 e o PI.
(86)
Face ao exposto, o inquérito confirmou que, se a situação continuasse, as perdas registadas no decurso do inquérito conduziriam provavelmente à cessação de qualquer produção significativa de acetato de vinilo pela indústria da União com destino ao mercado livre.
(87)
Devido às circunstâncias acima descritas, considera-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante durante o PI.
E. CAUSALIDADE
1. Introdução
(88)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, examinou-se se o importante prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objecto de dumping provenientes do país em causa. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Impacto das importações provenientes dos EUA
2.1. Observações gerais
(89)
Existe uma clara coincidência no tempo entre o aumento das importações objecto de dumping entre 2007 e o PI e a perda paralela de parte de mercado da indústria da União no mesmo período. O inquérito revelou igualmente a existência de efeitos negativos nos preços, resultantes das importações objecto de dumping, que subcotaram continuamente os preços da indústria da União e, consequentemente, levaram à deterioração da sua rendibilidade.
(90)
Algumas partes alegaram que o aumento das importações era uma simples substituição das importações anteriormente realizadas por outros países importadores e/ou era devido ao aumento da procura no mercado da UE. Contudo, nem os dados relativos às importações (ver quadro 2) nem os relativos ao consumo (ver quadro 1) confirmam esta alegação. Neste contexto, relembra-se que, tal como indicado no considerando 43, o consumo permaneceu relativamente estável, tendo mesmo diminuído ligeiramente no período considerado, ao passo que as importações provenientes dos EUA aumentaram 48 %.
3. Efeitos de outros factores
3.1. Impacto das importações provenientes de outros países terceiros
3.1.1. Impacto das importações provenientes da Arábia Saudita
(91)
Algumas partes interessadas alegaram que as importações de VAM provenientes da Arábia Saudita eram a causa do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(92)
Com efeito, e tal como se refere no considerando 53, a Arábia Saudita é o segundo maior exportador de VAM para a União, logo a seguir aos EUA. As importações provenientes da Arábia Saudita só entraram no mercado durante o PI.
(93)
Os dados do Eurostat apresentados no quadro 11 a seguir apresentam os preços das importações provenientes da Arábia Saudita e de outros países terceiros.
Quadro 11
Preços de venda das exportações provenientes de outros países terceiros
(euros/tonelada)
2007
2008
2009
PI
Arábia Saudita
n.a.
n.a.
n.a.
636
(Índice IP = 100)
0
0
0
100
Outros
878
919
473
633
Índice (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
O quadro mostra que o preço médio das importações provenientes da Arábia Saudita - 636 euros - era comparável ao das importações provenientes de outros países terceiros - em média, 633 euros -, mas era 11 % mais elevado do que o preço médio das importações provenientes dos EUA (573 euros).
(95)
O facto de os sauditas operarem no mesmo segmento de preço que os outros importadores, com um diferencial de preços significativo em comparação com as exportações dos EUA, revela que os produtores-exportadores sauditas têm um comportamento diferente dos norte-americanos, quer em termos de fixação de preços quer em termos do eventual impacto sobre os produtores da União.
(96)
Por estas razões, pode concluir-se, a título provisório, que as importações provenientes da Arábia Saudita não quebram o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes dos EUA e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
3.2. Impacto da crise económica
(97)
Algumas partes interessadas alegaram que o decréscimo da produção e do volume de vendas da indústria da União deveria ser atribuído à diminuição do consumo. Estas mesmas partes alegaram igualmente que a tendência decrescente dos preços médios de venda foi causada pela crise económica mundial.
(98)
Outras partes interessadas alegaram que, durante a crise económica, todos os produtores petroquímicos, incluindo os produtores de VAM, sofreram perdas importantes, pelo que os prejuízos sofridos pela indústria da União não deveriam ser atribuídos às importações objecto de dumping provenientes do país em causa.
(99)
Todavia, tal como mencionado nos considerandos 41 a 43, o presente inquérito revelou que o decréscimo do consumo da União no mercado livre foi negligenciável durante o período considerado. Por conseguinte, os efeitos da crise económica em termos da diminuição do consumo não poderiam ter sido responsáveis pela acentuada diminuição do volume de vendas referida nos considerandos 62 a 64.
(100)
A análise dos valores de rendibilidade do mercado livre da indústria da União revelou que o segmento do VAM sofreu perdas especialmente importantes em comparação com os segmentos de outros produtos químicos similares. Além disso, a rendibilidade desses outros produtos recuperou após a crise, ao passo que o segmento do VAM continuou a deteriorar-se. Tal leva a concluir, a título provisório, que, apesar de o segmento do VAM ter uma maior probabilidade de ser afectado pela crise económica, deve ser distinguido dos outros sectores da petroquímica, em virtude das perdas persistentes sofridas pelo autor da denúncia, que continuaram após a crise e que estavam directamente relacionadas com as importações a baixos preços provenientes dos EUA. Por conseguinte, a referida alegação foi provisoriamente rejeitada.
(101)
À luz do que precede, conclui-se, a título provisório, que a crise económica não contribuiu para o prejuízo sofrido pela indústria da União a ponto de quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes dos EUA.
3.3. Prejuízo auto-infligido
(102)
Várias partes interessadas alegaram que o autor da denúncia havia contribuído para a precariedade da sua situação ao aumentar a capacidade de produção durante a recessão. De acordo com essas partes interessadas, a redução das vendas e dos lucros ficou a dever-se não apenas à recessão, mas também às más decisões empresariais tomadas pelo autor da denúncia.
(103)
Várias partes interessadas consideraram ainda que a tecnologia utilizada nas instalações do autor da denúncia era a principal causa do prejuízo. Durante o período considerado, o autor da denúncia sofreu várias paragens da produção e situações de força maior, tendo havido alegações de que a diminuição das vendas do autor da denúncia deveria ser atribuída às numerosas paragens e não às importações objecto de dumping provenientes dos EUA. Argumentos semelhantes foram apresentados em relação à rendibilidade do autor da denúncia.
(104)
Quanto à alegação de que o autor da denúncia não deveria ter alargado as capacidades de produção durante o período de recessão económica mundial, é de recordar que o autor da denúncia não adquiriu qualquer nova capacidade, tendo simplesmente aumentado a capacidade existente através da optimização de processos existentes. Esta tem de ser considerada uma decisão comercial adequada num mercado em que o consumo total é estável, mas em que as vendas estão a diminuir devido à concorrência das importações a baixos preços. Por conseguinte, esta alegação foi provisoriamente rejeitada.
(105)
No que respeita à alegação de que as paragens devidas a problemas técnicos nas instalações do autor da denúncia estiveram na origem do prejuízo por ele sofrido, o inquérito mostrou que o processo de produção de VAM requer uma manutenção cíclica e o encerramento das instalações a intervalos regulares e planeados. Por conseguinte, três das cinco paragens devem ser consideradas como parte do funcionamento normal de uma instalação de produção de VAM.
(106)
Além disso, apurou-se que as três paragens da produção planeadas se basearam em decisões conscientes do autor da denúncia no sentido de cessar a produção em alturas em que a pressão sobre os preços causada pelas importações objecto de dumping era tão elevada que aquele não estava em posição de continuar a produzir a níveis de preços sustentáveis. Durante essas paragens, o autor da denúncia tinha existências suficientes para entregar os baixos volumes exigidos quer por contrato quer através de vendas à vista. Além disso, a diminuição dos níveis das existências, referida no considerando 72, confirma que as entregas nunca cessaram durante o período considerado.
(107)
Por estes motivos, concluiu-se que o impacto global das paragens de produção do autor da denúncia não era de molde a quebrar o nexo de causalidade. Assim sendo, os argumentos apresentados pelas partes interessadas no que respeita ao prejuízo auto-infligido foram rejeitados.
3.4. Acesso às matérias-primas: a vantagem competitiva natural dos produtores do país em causa
(108)
Várias partes interessadas alegaram que um dos principais problemas do autor da denúncia era a sua dependência dos abastecimentos externos de matéria-prima e não as importações objecto de dumping. Foi também alegado que os exportadores dos EUA têm uma vantagem competitiva natural, uma vez que têm acesso a matérias-primas mais baratas, ou seja, o etileno e o ácido acético.
(109)
No que diz respeito aos alegados problemas relacionados com as fontes de matéria-prima acessíveis ao autor da denúncia, o argumento acima exposto não pôde ser aceite, uma vez que se apurou que o autor da denúncia beneficia também de canais preferenciais, a saber, de materiais provenientes das instalações do seu fornecedor no local e de uma empresa irmã. Por conseguinte, os preços das principais matérias-primas eram comparáveis com os preços praticados no mercado do país em causa.
(110)
Consequentemente, se é possível que os preços das principais matérias-primas utilizadas na produção de VAM tenham de facto sido inferiores nos EUA do que no mercado da União, tal não se reflectiu nos custos incorridos pelo autor da denúncia.
(111)
O facto de a diferença de preço das matérias-primas poder ter tido apenas um impacto parcial sobre os problemas enfrentados pelo autor da denúncia é ainda confirmado pelos valores de rendibilidade consideravelmente superiores registados pelos outros produtos fabricados pelo autor da denúncia a partir das mesmas matérias-primas.
(112)
Por estes motivos, conclui-se, a título provisório, que o impacto dos preços das matérias-primas não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes dos EUA e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(113)
Assim, concluiu-se que existe um nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes dos EUA. Foram analisadas outras causas possíveis do prejuízo - a saber, o impacto das importações provenientes de outros países terceiros, o impacto da crise económica, a vantagem competitiva natural dos produtores-exportadores no que toca às matérias-primas e o prejuízo auto-infligido -, tendo-se concluído que nenhuma delas teve um impacto sobre a situação da indústria da União que fosse susceptível de quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes dos EUA e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(114)
Por conseguinte, com base na análise supra dos efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União, concluiu-se, a título provisório, que existe um nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes dos EUA e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União durante o PI.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Interesse da indústria da União
(115)
O inquérito mostrou que a indústria da União está a sofrer um prejuízo importante devido aos efeitos de importações objecto de dumping cujos preços representam uma subcotação dos seus preços, conforme se explica no considerando 48 e seguintes.
(116)
A indústria da União está a realizar investimentos destinados a melhorar a sua eficácia e a racionalizar gradualmente o seu processo de produção. Previsivelmente, a instituição de medidas impediria a continuação da concorrência desleal das importações a baixos preços objecto de dumping e, consequentemente, permitiria a recuperação da situação da indústria da União.
(117)
Por outro lado, se não forem instituídas medidas, a actual situação financeira e a rendibilidade da indústria da União, analisadas pelo presente inquérito e descritas no considerando 54 e seguintes, não serão suficientemente fortes para lhe permitirem continuar a suportar a pressão exercida pelas importações objecto de dumping. A consequência seria provavelmente a cessação ou uma redução significativa da produção da indústria da União com destino ao mercado livre.
(118)
Tendo em conta a análise que precede, é previsível que a indústria da União beneficie da instituição de medidas provisórias.
2. Interesse dos importadores
(119)
A Comissão enviou questionários aos dois importadores independentes conhecidos que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início.
(120)
O inquérito revelou que uma proporção relevante do seu volume de negócios global diz respeito ao produto em causa.
(121)
Foi analisado o impacto dos direitos sobre a rendibilidade do importador. A análise revelou que o lucro e a margem realizados sobre as suas importações são de tal ordem que a instituição de medidas poderia, efectivamente, levar a uma diminuição da sua rendibilidade. Em consequência, do ponto de vista dos custos, a serem instituídas medidas, estas teriam, com toda a probabilidade, um impacto sobre a actividade do importador. No entanto, o importador confirmou que poderia reflectir pelo menos uma parte do aumento dos custos nos seus clientes, dada a actual situação do mercado, em que se espera que a procura se mantenha constante. Além disso, o inquérito revelou também que o importador tem a possibilidade de se abastecer do produto junto de produtores que não estejam sujeitos ao direito, como os exportadores de Taiwan ou os produtores da União.
(122)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que o efeito da instituição de medidas sobre os importadores seria limitado.
3. Interesse dos utilizadores
(123)
Os utilizadores manifestaram grande interesse no presente inquérito. Doze utilizadores colaboraram no inquérito; destes, dois foram verificados com base no respectivo volume de importações provenientes do país em causa. Trata-se de empresas localizadas em diversos pontos da União e presentes no sector das aplicações industriais, como, por exemplo, revestimentos, tintas e adesivos.
(124)
As importações dos utilizadores que colaboraram no inquérito representam cerca de um terço do total das importações provenientes dos EUA, segundo os dados do Eurostat. O inquérito revelou que 30 % das aquisições de VAM pelos utilizadores que colaboraram no inquérito têm origem nos EUA ao passo que 57 % têm origem na UE.
(125)
O inquérito revelou ainda que o VAM representou, em média, cerca de um terço do custo de produção dos dois utilizadores verificados.
(126)
Alguns utilizadores alegaram que a instituição de medidas aumentaria os seus custos de produção e que seria difícil transferir esse aumento para os seus clientes, devido à feroz concorrência a nível dos preços no mercado. Do seu ponto de vista, esta dificuldade tanto poderia resultar numa redução da parte de mercado dos utilizadores em benefício dos seus concorrentes situados fora da União como numa transferência do seu actual processo de produção para outros que não envolvessem o produto em causa. Alegadamente, as medidas teriam como consequência última uma redução importante das margens de lucro dos utilizadores.
(127)
Dois desses utilizadores alegaram que a redução das margens de lucro conduziria a uma diminuição dos investimentos na sua produção e que, por esse motivo, o emprego seria afectado.
(128)
Quanto à alegada redução da margem de lucro, tendo em conta os elevados níveis de rendibilidade dos utilizadores, se estes não pudessem transferir o aumento dos custos para os clientes, a instituição de direitos provavelmente provocaria apenas uma ligeira diminuição da sua margem de lucro. Por conseguinte, é provável que os investimentos na produção não fossem afectados e que não se verificassem efeitos adversos significativos para o emprego. À luz do que precede, a alegação foi rejeitada.
(129)
No que diz respeito à alegação de que a instituição de medidas sobre as importações do produto em causa seria prejudicial para a competitividade dos utilizadores da União, dado que provocaria um aumento dos seus custos de produção e favoreceria as importações de produtos a jusante provenientes de outros países terceiros, importa relembrar que os direitos não se destinam a travar as importações e que o nível das medidas não é de molde a impedir os utilizadores de se abastecerem nos EUA. Os direitos anti-dumping têm por objectivo restabelecer condições de concorrência equitativas no mercado da União para o produto em causa. Neste contexto, e com base na consideração de que apenas um terço do VAM consumido pelos utilizadores é originário dos EUA, a alegação é rejeitada.
(130)
Além do mais, há que salientar igualmente que muitos utilizadores consideraram que, devido ao escasso número de fontes de abastecimento de VAM, é prioritário dispor de um abastecimento suficiente de VAM na União. A este respeito, recorde-se que o inquérito revelou que existe a probabilidade de que a indústria da União venha a cessar o abastecimento de VAM com destino ao mercado livre se não forem instituídas medidas. No que diz respeito à diversidade do abastecimento, a instituição de medidas poderia assim ser também do interesse dos utilizadores da União.
(131)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que o eventual impacto negativo da instituição de medidas nos utilizadores seria limitado.
4. Conclusão sobre o interesse da União
(132)
Tendo em conta o que precede, estabelece-se provisoriamente que, com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não se pode concluir com clareza que a instituição de medidas provisórias sobre as importações de acetato de vinilo originário dos EUA não seja do interesse da União.
G. PROPOSTA DE ADOPÇÃO DE MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
(133)
Tendo em conta as conclusões acima indicadas sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
1. Nível de eliminação do prejuízo
(134)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(135)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que uma indústria deste tipo, no sector, poderia razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping.
(136)
Por conseguinte, o nível de eliminação do prejuízo foi calculado com base numa comparação entre o preço médio das importações objecto de dumping e o preço-alvo da indústria da União. O preço-alvo foi calculado acrescentando uma margem de lucro-alvo aos custos de produção da indústria da União. A margem de lucro-alvo foi provisoriamente fixada em 9,9 %. Esta margem de lucro foi estabelecida por referência à rendibilidade baseada no rendimento médio (medido como EBITDA/vendas) gerado pelas empresas petroquímicas que operam num sector semelhante ao do VAM durante o período de 2007-2009.
(137)
As margens de subcotação resultantes são superiores a 30 %.
2. Medidas provisórias
(138)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias do país em causa, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Neste caso, a taxa do direito deve ser fixada ao nível da margem de dumping constatada.
(139)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito a nível nacional aplicável a «todas as outras empresas») aplicam-se exclusivamente às importações de produtos originários dos Estados Unidos da América produzidos por essas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas específicas mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa, cuja firma e endereço não sejam expressamente mencionados na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(140)
Qualquer pedido de aplicação dessas taxas do direito individual anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (3) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associada, designadamente, a essa alteração da firma ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Caso se afigure adequado, e após consulta do Comité Consultivo, a Comissão alterará o regulamento em conformidade, mediante uma actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas individuais do direito.
(141)
Com base no que precede, as taxas do direito anti-dumping propostas, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são provisoriamente as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Margem de prejuízo
Taxas do direito provisório
Celanese Ltd.
12,1%
38,4%
12,1%
LyondellBasell Acetyls, LLC
13%
65,8%
13%
The Dow Chemical Company
13,8%
66,2%
13,8%
Todas as outras empresas
13,8%
66,2%
13,8%
H. DIVULGAÇÃO
(142)
No interesse de uma boa administração, é conveniente estabelecer um prazo dentro do qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos anti-dumping para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de eventuais conclusões definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de acetato de vinilo, actualmente classificado no código NC 2915 32 00 e originário dos Estados Unidos da América.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir enumeradas é a seguinte:
Empresa
Direito anti-dumping
Código adicional TARIC
Celanese Ltd.
12,1%
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13%
B234
The Dow Chemical Company
13,8%
B235
Todas as outras empresas
13,8%
B999
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar as suas observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a partir da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 16 de Agosto de 2011.