РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 8 юни 2010 година
отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит
(2010/320/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 126, параграф 9 и член 136 от него,
като взе предвид препоръката на Комисията,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква а) от ДФЕС се предвижда възможността за приемане на мерки, отнасящи се до държавите-членки, чиято парична единица е еврото, с цел да се засилят координацията и наблюдението на тяхната бюджетна дисциплина.
(2)
В член 126 от ДФЕС се постановява, че държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит, както и се определя процедура при прекомерен дефицит за постигането на тази цел. Пактът за стабилност и растеж, който въвежда тази процедура сред своите корективни мерки, осигурява рамката на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета при отчитане на икономическата ситуация.
(3)
На 27 април 2009 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) Съветът реши, че в Гърция е налице прекомерен дефицит, и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО и член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) отправи препоръки за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2010 г. Съветът също така определи 27 октомври 2009 г. за краен срок за Гърция за предприемане на ефективни действия. На 30 ноември 2009 г. в съответствие с член 126, параграф 8 от ДФЕС Съветът установи, че Гърция не е предприела ефективни действия; в резултат на това на 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС Съветът отправи предизвестие към Гърция за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г. (по-долу „решението на Съвета по член 126, параграф 9“). Съветът също така определи 15 май 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия.
(4)
В член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1467/97 се посочва, че ако в съответствие с член 126, параграф 9 от ДФЕС са били предприети ефективни действия и ако след издаването на предизвестието са възникнали неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, Съветът може да реши по препоръка от Комисията да издаде актуализирано предизвестие съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС.
(5)
Според прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., послужили за основа на първоначалното предизвестие към Гърция, БВП се очаква да се свие с 0,25 % през 2010 г. и да възстанови растежа си след това, като през 2011 г. се увеличи с 0,7 %. Понастоящем за 2010 г. се очаква срив на реалния БВП, последван от допълнително свиване през 2011 г. Постепенното възстановяване на растежа се очаква за следващите години. Това подчертано влошаване на икономическия сценарий предполага съответно влошаване и на прогнозите за публичните финанси, при условие че политиката не бъде променена. Тук следва да се добави и преразгледаната във възходяща посока оценка на бюджетния дефицит за 2009 г. (от 12,7 % от БВП по време на приемането на решението на Съвета по член 126, параграф 9 на 13,6 % от БВП съгласно предоставеното от Гърция на 1 април 2010 г. фискално уведомление), която след приключване на разследването, понастоящем провеждано от Евростат съвместно с гръцките статистически органи (2), може да се наложи да бъде допълнително завишена (с около 0,3 % до 0,5 % от БВП). Освен това перспективите пред публичните финанси предизвикаха тревога на финансовите пазари, изразила се в рязкото покачване на рисковите премии по държавните облигации на страната, което допълнително затрудни контролирането на изменението на бюджетния дефицит и държавния дълг. В предварителната оценка, извършена от Комисията през март 2010 г., се посочи, че Гърция прилага, както се изисква от нея, фискалните мерки за постигане на заложения за 2010 г. целеви дефицит. Рязката промяна на икономическия сценарий обаче означава, че тези разчети не могат да се считат повече за валидни. Надвисналата заплаха за платежоспособността на правителството изисква още по-драстични мерки в рамките на тази година. Същевременно вероятното към момента равнище на икономически спад прави неосъществимо първоначално заложеното намаляване на дефицита. Може да се сметне, че в Гърция са настъпили неочаквани неблагоприятни икономически събития със значими отрицателни последици за държавните финанси, което обосновава приемането на актуализирани препоръки съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС.
(6)
В светлината на гореизложените съображения изглежда, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит в Гърция, определен в решението на Съвета по член 126, параграф 9, има нужда да бъде удължен с две години до 2014 г.
(7)
Към края на 2009 г. брутният държавен дълг възлезе на 115,1 % от БВП. Това е сред най-високите съотношения на дълга в ЕС, съществено надхвърлящо посочената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Освен това в резултат на протичащото проучване на статистическата информация съществува риск дългът да се окаже по-висок (с 5 до 7 процентни пункта). Постигането на намаляване на дефицита, считано за необходимо и осъществимо при сегашните обстоятелства, предполага обръщане от 2014 г. нататък на тенденцията на увеличаване на дълга. Освен постоянно високият държавен дефицит, за увеличаването на дълга допринасяха значително и т.нар. операции „под линия“. Всичко това повлия отрицателно на доверието на пазарите в способността на правителството на Гърция да обслужва задълженията си в бъдеще. Крайно необходимо е Гърция спешно да предприеме решителни действия с безпрецедентен мащаб за овладяване на дефицита и останалите допринасящи за увеличаването на дълга фактори с оглед намаляване на съотношението на дълга към БВП и възобновяване при първа възможност на финансиране от пазара.
(8)
Изключително острото влошаване на финансовото положение на правителството на Гърция накара държавите-членки от еврозоната, в съчетание с предоставената от Международния валутен фонд многостранна помощ, да одобрят предоставянето на помощ в подкрепа на стабилността на Гърция, така че да се запази финансовата стабилност на еврозоната като цяло. Помощта, предоставена от държавите-членки от еврозоната, ще бъде под формата на пул от двустранни заеми, координиран от Комисията. Заемодателите решиха, че тяхната подкрепа се предоставя при условие на спазване от страна на Гърция на настоящото решение. По-специално от Гърция се очаква да приложи посочените в настоящото решение мерки според заложения за тях график,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Гърция трябва да отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2014 г.
2. Планът за коригиране на прекомерния дефицит предвижда постигане на равнище на дефицита на консолидирания държавен бюджет, което не надхвърля 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП) през 2010 г., 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г., 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г., 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г. За тази цел трябва да бъде постигнато подобряване на структурното салдо минимум с 10 % от БВП за периода 2009-2014 г.
3. Посоченият в параграф 2 план за корекция изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г., 17 365 млн. евро през 2011 г., 15 016 млн. евро през 2012 г., 11 599 млн. евро през 2013 г. и 7 885 млн. евро през 2014 г. Въз основа на настоящите прогнози за БВП съответният план за съотношението на дълга към БВП следва да бъде 133,2 % през 2010 г., 145,2 % през 2011 г., 148,8 % през 2012 г., 149,6 % през 2013 г. и 148,4 % през 2014 г.
Член 2
1. Гърция приема следните мерки до края на юни 2010 г.:
а)
закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;
б)
закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители;
в)
отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро;
г)
отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро;
д)
намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.);
е)
намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1 100 млн. евро за 2010 г.);
ж)
премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.);
з)
увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.);
и)
увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.);
й)
приемане на законодателство за прилагане на Директивата за услугите (3);
к)
приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи;
л)
създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и кохезионния фонд;
м)
приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност;
н)
намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните;
о)
насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и Кохезионния фонд към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел;
п)
създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките;
р)
засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.
2. Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3 % от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета по-специално се съдържат следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1 500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи);
б)
закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010-2060 г.;
в)
засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане;
г)
проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции;
д)
законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола;
е)
лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми;
ж)
публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и разходите за просрочени плащания - за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори;
з)
план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96 (4), (ЕО) № 264/2000 (5), (ЕО) № 1221/2002 (6), (ЕО) № 501/2004 (7), (ЕО) № 1222/2004 (8), (ЕО) № 1161/2005 (9), (ЕО) № 223/2009 (10) и (ЕО) № 479/2009 (11);
и)
редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).
3. Гърция приема следните мерки до края на декември 2010 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 2, букви а) и г);
б)
проектозакон за засилване на фискалната рамка. В него следва по-специално да се съдържа определянето на средносрочна фискална рамка, създаването на задължителен резерв за непредвидени разходи в бюджета в размер на 10 % от общите бюджетни кредити, създаването на засилени механизми за надзор върху разходите и създаването на независима фискална агенция, която да предоставя консултации и експертни становища по фискалните въпроси;
в)
закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор;
г)
закон за минималната работна заплата с оглед въвеждането на отделни минимални размери на заплатата за уязвимите групи, като младежи и дългосрочно безработни, както и на мерки за фиксиране на номиналния размер на настоящите минимални възнаграждения за срок от три години;
д)
реформа на законодателство за закрила в областта на заетостта с оглед удължаване на пробния период за новонаети лица на една година, намаляване на общия размер на обезщетенията за прекратяване на трудовите правоотношения и гарантиране, че условията за тях са еднакви за всички работници и служители, повишаване на минималната граница за задействане на разпоредбите в областта на масовите уволнения, особено при големите дружества, и улесняване на по-широкото използване на временни договори;
е)
значително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
ж)
въвеждане на нова система за управление на лекарствените продукти, като се насърчава използването на генерични лекарства;
з)
създаване на единна система за възлагане на обществени поръчки с централен възлагащ орган, като се осигурят стабилни тръжни процедури, предварителни и последващи проверки;
и)
законодателни актове, с които се опростява и се ускорява процесът за лицензиране на предприятия, промишлени дейности и свободни професии;
й)
изменение на институционалната рамка на гръцкия орган по конкуренцията с оглед увеличаване на независимостта му, определяне на разумни срокове за проучване на случаите и издаване на решение, както и предоставяне на правомощия за отхвърляне на жалби;
к)
подобрено управление на публичните активи с разчет да се набират минимум 1 млрд. евро годишно за периода 2011-2013 г.;
л)
мерки за премахване на съществуващите ограничения пред свободното предоставяне на услуги.
4. Гърция приема следните мерки до края на март 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 3, буква б).
5. Гърция приема следните мерки до края на юни 2011 г.:
а)
рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции, като възнагражденията са функция на производителността и служебните задължения;
б)
мерки за прилагане на изводите от външния независим преглед на функционирането на държавната администрация на всички равнища;
в)
засилване на инспектората по труда с достатъчно осигуряване на качествен персонал и с количествени цели във връзка с проверките, които ще бъдат проведени.
6. Гърция приема следните мерки до края на септември 2011 г.:
а)
включване в проектобюджета за 2012 г. на мерки за фискална консолидация, възлизащи на минимум 2,2 % от БВП. В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи - мерки със съпоставим ефект): допълнително разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез прехвърлянето на продуктите и услугите от намалената към нормалната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 300 млн. евро); намаляване на публичната заетост в допълнение на правилото за назначаване на 1 нов служител на всеки 5 пенсионирани (с разчет за спестяване на минимум 600 млн. евро); въвеждане на акциз върху алкохолните напитки (на обща стойност минимум 300 млн. евро); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 200 млн. евро); реорганизиране на подсекторите на централното управление (с разчет за генериране на спестявания в размер минимум на 500 млн. евро); намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ (с минимум 300 млн. евро спрямо равнището от 2011 г.), замразяване на номиналния размер на пенсиите; увеличаване на ефикасността на облагането на свободните професии с патентен данък (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 100 млн. евро); съкращаване на трансферите към публичните предприятия (с минимум 800 млн. евро) вследствие на преструктурирането им; обвързване на помощите за безработни с ресурсното осигуряване (с разчет да бъдат спестени 500 млн. евро); набавяне на допълнителни постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 225 млн. евро от предоставянето на лицензи и 400 млн. евро от лицензни такси);
б)
смекчаване на данъчните пречки пред сливанията и поглъщанията;
в)
опростяване на митническите процедури при внос и износ;
г)
допълнително повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и Кохезионния фонд;
д)
пълно изпълнение на плана за по-добро регулиране с оглед намаляване на административната тежест с 20 % (спрямо 2008 г.).
7. Гърция приема следните мерки до края на декември 2011 г.:
а)
окончателно приемане на мерките, посочени в параграф 6, буква а);
б)
засилване на управленския капацитет на всички управителни органи и междинни структури на оперативните програми по националната стратегическа референтна рамка за 2007-2013 г., както и сертифицирането им по ISO 9001:2008 (управление на качеството).
Член 3
Гърция изцяло сътрудничи с Комисията и при мотивирано искане от нея незабавно предоставя всички данни или документи, необходими за наблюдението на спазването на настоящото решение.
Член 4
1. Всяко тримесечие Гърция предоставя на Съвета и на Комисията доклад с мерките, взети с оглед спазване на изискванията на настоящото решение.
2. Докладите, посочени в параграф 1, съдържат подробна информация относно:
а)
конкретно приложените към датата на доклада мерки за спазване на изискванията на настоящото решение, включително тяхното въздействие върху бюджета в количествено изражение;
б)
конкретните планирани мерки, които ще бъдат приложени след датата на доклада, за постигане на съответствие с изискванията на настоящото решение, техния график за изпълнение и прогноза за тяхното въздействие върху бюджета;
в)
месечното изпълнение на държавния бюджет;
г)
изпълнението в рамките на годината на социалноосигурителния и на местните бюджети, както и на извънбюджетните фондове;
д)
емитирането и погасяването на държавен дълг;
е)
информация относно постоянните и временните тенденции при заетостта в публичния сектор;
ж)
неуредените плащания по правителствените разходи (натрупани просрочени задължения);
з)
финансовото положение на публичните предприятия и останалите публични структури.
3. Комисията и Съветът анализират докладите, за да преценят до каква степен Гърция спазва настоящото решение. В контекста на тези оценки Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.
Член 5
Настоящото решение поражда действие в деня на нотификацията му.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Люксембург на 8 юни 2010 година.
DECISÃO DO CONSELHO
de 8 de Junho de 2010
dirigida à Grécia com o objectivo de reforçar e aprofundar a supervisão orçamental e que notifica a Grécia no sentido de tomar medidas para a redução do défice considerada necessária a fim de corrigir a situação de défice excessivo
(2010/320/UE)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE), nomeadamente o n.o 9 do artigo 126.o e o artigo 136.o,
Tendo em conta a recomendação da Comissão,
Considerando o seguinte:
(1)
A alínea a) do n.o 1 do artigo 136.o do TFUE prevê a possibilidade de serem adoptadas medidas específicas para os Estados-Membros cuja moeda seja o euro com o objectivo de reforçar a coordenação e a supervisão da respectiva disciplina orçamental.
(2)
O artigo 126.o do TFUE estabelece que os Estados-Membros deverão evitar défices orçamentais excessivos e cria, para o efeito, o procedimento relativo aos défices excessivos. O Pacto de Estabilidade e Crescimento, que na sua vertente correctora põe em prática o procedimento relativo aos défices excessivos, fornece o enquadramento que apoia as políticas governamentais cujo objectivo é um regresso rápido a posições orçamentais sãs tomando em consideração a situação económica.
(3)
Em 27 de Abril de 2009, o Conselho decidiu, em conformidade com o n.o 6 do artigo 104.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia (TCE), que existia um défice excessivo na Grécia, tendo apresentado recomendações para corrigir esse défice até 2010, o mais tardar, em conformidade com o n.o 7 do mesmo artigo do TCE e com o n.o 4 do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 1467/97 do Conselho, de 7 de Julho de 1997, relativo à aceleração e clarificação da aplicação do procedimento relativo aos défices excessivos (1). O Conselho também fixou à Grécia o prazo de 27 de Outubro de 2009 para que fossem adoptadas acções eficazes. Em 30 de Novembro de 2009, o Conselho estabeleceu, em conformidade com o n.o 8 do artigo 126.o do TFUE, que a Grécia não tinha adoptado acções eficazes; por conseguinte, em 16 de Fevereiro de 2010, o Conselho notificou a Grécia, em conformidade com o n.o 9 do artigo 126.o do TFUE, para que adoptasse medidas para corrigir o défice excessivo até 2012, o mais tardar (a seguir, «Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o»). O Conselho também fixou a data-limite de 15 de Maio de 2010 para que fossem adoptadas acções eficazes.
(4)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 1467/97, caso tenham sido tomadas medidas eficazes em resposta a uma notificação dirigida nos termos do n.o 9 do artigo 126.o do TFUE e, após a adopção dessa notificação, ocorram acontecimentos económicos adversos e imprevistos com um impacto desfavorável significativo nas finanças públicas, o Conselho pode decidir, com base numa recomendação da Comissão, adoptar uma notificação revista ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o do TFUE.
(5)
Em conformidade com as previsões do Outono de 2009 dos serviços da Comissão, com base nas quais foi enviada à Grécia a notificação inicial, previa-se uma contracção do PIB de ¼ % em 2010 e uma recuperação a partir de 2011, altura em que se previa que a economia crescesse 0,7 %. Ao invés, prevê-se actualmente um acentuado declínio do PIB real para 2010, seguido de uma nova contracção em 2011. Prevê-se, para os anos seguintes, uma retoma gradual do crescimento. Esta acentuada deterioração do cenário económico implica uma deterioração correspondente das previsões para as finanças públicas no cenário de políticas inalteradas. A este cenário deve acrescentar-se a revisão no sentido da alta do resultado do défice das administrações públicas para 2009 (de uma previsão de 12,7 % do PIB na altura da Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o, para 13,6 % do PIB, em conformidade com a notificação orçamental apresentada pela Grécia em 1 de Abril de 2010), com o risco de uma nova revisão em alta (entre 0,3 e 0,5 % do PIB) no seguimento da conclusão das investigações que o Eurostat está a levar a efeito junto das autoridades gregas responsáveis pelas estatísticas gregas (2). Por fim, as preocupações registadas nos mercados relativamente às previsões das finanças públicas reflectiram-se num acentuado aumento nos prémios de risco da dívida pública, o que veio agravar as dificuldades em controlar a trajectória do défice das administrações públicas e da dívida pública. Em conformidade com a avaliação preliminar efectuada pela Comissão em Março de 2010, a Grécia estava a aplicar, tal como solicitado, as medidas orçamentais destinadas a garantir a concretização do objectivo de défice previsto para 2010. Contudo, a súbita alteração no cenário económico significa que esses planos deixaram de ser válidos, exigindo uma acção ainda mais drástica durante o corrente ano. Simultaneamente, a profunda contracção na economia que agora pode ser esperada inviabiliza a concretização da trajectória inicial de redução do défice. Pode considerar-se que ocorreram na Grécia acontecimentos económicos adversos com um impacto desfavorável significativo nas finanças públicas que justificam, por conseguinte, uma recomendação revista nos termos dos artigos 136.o e 126.o, n.o 9, do TFUE.
(6)
À luz das considerações supra, decorre que o prazo fixado na Decisão do Conselho ao abrigo do n.o 9 do artigo 126.o para a correcção do défice excessivo na Grécia tem de ser prorrogado por dois anos até 2014.
(7)
A dívida pública bruta no final de 2009 equivalia a 115,1 % do PIB, representando um dos rácios da dívida mais elevados na UE, muito acima do valor de referência de 60 % do PIB estabelecido no Tratado. Além disso, este valor corre o risco de ser novamente revisto em alta (cerca de 5 a 7 pontos percentuais), em resultado da investigação estatística em curso. Para que a trajectória de redução do défice que é considerada necessária e exequível à luz das circunstâncias se torne realidade, o aumento da dívida deve ser travado a partir de 2014. A acrescentar aos défices das administrações públicas persistentemente elevados, as operações extra-orçamento desempenharam um grande papel no aumento da dívida. Tal contribuiu para minar a confiança dos mercados na capacidade de o governo grego honrar o serviço da dívida nos anos futuros. É extremamente urgente que a Grécia tome acções decisivas, numa escala sem precedentes, relativamente ao défice e a outros factores que contribuem para o aumento da dívida, por forma a inverter o aumento do rácio dívida/PIB e permitir um regresso, tão rápido quanto possível, a um financiamento pelo mercado.
(8)
A deterioração muito severa da situação financeira do governo grego conduziu os Estados-Membros da área do euro a decidirem intervir para apoiar a estabilidade na Grécia, tendo em vista a salvaguarda da estabilidade financeira em toda a área do euro, em conjunção com uma assistência multilateral prestada pelo Fundo Monetário Internacional. O apoio fornecido pelos Estados-Membros da área do euro assumirá a forma de um conjunto de empréstimos bilaterais coordenado pela Comissão. Os mutuários decidiram subordinar o seu apoio ao respeito pela Grécia da presente decisão. Nomeadamente, a Grécia deverá pôr em prática as medidas especificadas na presente decisão, em conformidade com o calendário nela fixado,
ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. A Grécia deve pôr termo à actual situação de défice excessivo tão rapidamente quanto possível e em 2014, o mais tardar.
2. A trajectória de ajustamento com vista à correcção do défice excessivo deve ter como objectivo um défice das administrações públicas que não exceda 18 508 milhões de EUR (8 % do PIB) em 2010, 17 065 milhões de EUR (7,6 % do PIB) em 2011, 14 916 milhões de EUR (6,5 % do PIB) em 2012, 11 399 milhões de EUR (4,9 % do PIB) em 2013 e 6 385 milhões de EUR (2,6 % do PIB) em 2014. Para o efeito, terá de ser alcançado durante o período de 2009 a 2014 um melhoramento do saldo estrutural de pelo menos 10 % do PIB.
3. A trajectória de ajustamento citada no n.o 2 implica que a variação anual do défice das administrações públicas bruto consolidado não exceda 34 058 milhões de EUR em 2010, 17 365 milhões de EUR em 2011, 15 016 milhões de EUR em 2012, 11 599 milhões de EUR em 2013 e 7 885 milhões de EUR em 2014. Com base nas actuais projecções do PIB, a trajectória correspondente para o rácio dívida/PIB seria de 133,2 % em 2010, 145,2 % em 2011, 148,8 % em 2012, 149,6 % em 2013 e 148,4 % em 2014.
Artigo 2.o
1. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas antes do final de Junho de 2010:
a)
Um diploma legal que introduza uma tabela de tributação progressiva para todas as fontes de rendimento e um tratamento unificado horizontalmente para os rendimentos do trabalho e do capital;
b)
Um diploma legal que revogue todas as isenções e disposições de tributação autónoma do sistema tributário, incluindo rendimentos correspondentes a subsídios especiais pagos aos funcionários públicos;
c)
Cancelar as dotações orçamentais afectadas à reserva para imprevistos, com o objectivo de economizar 700 milhões de EUR;
d)
Suprimir a maioria das dotações orçamentais afectadas ao subsídio de solidariedade (com excepção de uma parte dedicada a combater a pobreza), com o objectivo de economizar 400 milhões de EUR;
e)
Reduzir as pensões mais elevadas, com o objectivo de economizar 500 milhões de EUR durante um ano completo (350 milhões de EUR para 2010);
f)
Reduzir os subsídios de Páscoa, de férias e de Natal pagos aos funcionários, com o objectivo de economizar 1 500 milhões de EUR durante um ano completo (1 100 milhões de EUR em 2010);
g)
Suprimir os subsídios de Páscoa, de férias e de Natal pagos aos reformados, embora continuando a proteger aqueles que recebem pensões reduzidas, com o objectivo de economizar 1 900 milhões de EUR durante um ano completo (1 500 milhões de EUR em 2010);
h)
Aumentar a taxa do IVA para gerar, pelo menos, 1 800 milhões de EUR durante um ano completo (800 milhões de EUR em 2010);
i)
Aumentar os impostos especiais de consumo sobre os combustíveis, o tabaco e o álcool, para gerar, pelo menos, 1 050 milhões de EUR durante um ano completo (450 milhões de EUR em 2010);
j)
Um diploma legal que ponha em prática a Directiva Serviços (3);
k)
Um diploma legal que reforme e simplifique a administração pública a nível local, com o objectivo de reduzir os custos de funcionamento;
l)
Criar uma «task force» incumbida de melhorar a taxa de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
m)
Um diploma legal que simplifique a criação de novas empresas;
n)
Reduzir o investimento público em cerca de 500 milhões de EUR em relação aos planos actuais;
o)
Canalizar as dotações orçamentais destinadas ao co-financiamento a título dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão para uma conta central especial que não pode ser utilizada para qualquer outro objectivo;
p)
Criar um fundo independente de estabilidade financeira para lidar com eventuais défices de capital e para preservar a solidez do sector financeiro, fornecendo capital próprio aos bancos, se necessário;
q)
Supervisão reforçada dos bancos, com mais recursos humanos, relatórios mais frequentes e testes de esforços trimestrais.
2. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Setembro de 2010:
a)
Incluir no projecto de orçamento para 2011 medidas de consolidação orçamental que se elevem a, pelo menos, 3 % do PIB (4,1 % do PIB se forem tomadas em consideração transferências decorrentes de medidas executadas em 2010). O orçamento deve incluir, nomeadamente, as seguintes medidas (ou, em circunstâncias excepcionais, medidas que produzam economias semelhantes): uma redução do consumo intermédio das administrações públicas de, pelo menos, 300 milhões de EUR em relação ao nível de 2010 (para além das economias provenientes da reforma da administração pública e da administração local mencionadas no presente número); o congelamento da indexação das pensões (com o objectivo de economizar 100 milhões de EUR); um imposto temporário de crise aplicável às empresas com elevados lucros (produzindo uma receita suplementar de, pelo menos, 600 milhões de EUR por ano em 2011, 2012 e 2013); uma tributação forfetária dos trabalhadores por conta própria (produzindo uma receita de, pelo menos, 400 milhões de EUR em 2011 e receitas mais elevadas em 2012 e 2013); um alargamento da matéria colectável do IVA para incluir certos serviços actualmente isentos e transferir 30 % de bens e serviços da taxa reduzida para a taxa principal (para gerar mil milhões de EUR); a introdução progressiva de um imposto ecológico sobre as emissões de CO2 (para gerar, pelo menos, 300 milhões de EUR em 2011); a aplicação por parte do governo grego da legislação que reforma a administração pública e reorganiza a administração local (com o objectivo de reduzir os custos de, pelo menos, 500 milhões de EUR em 2011 e 500 milhões de EUR adicionais em 2012 e 2013); uma redução dos investimentos financiados pela poupança interna (economia de, pelo menos, mil milhões de EUR), dando prioridade a projectos de investimento financiados pelos fundos estruturais da UE; incentivos para regularizar infracções em matéria de afectação dos solos (gerador de uma receita de, pelo menos, 1 500 milhões de EUR de 2011 a 2013, dos quais, pelo menos, 500 milhões de EUR em 2011); cobrança de receitas provenientes do licenciamento do jogo (pelo menos 500 milhões de EUR em vendas de licenças e 200 milhões de EUR em direitos); uma extensão da matéria colectável do imposto predial através da actualização dos activos (para gerar uma receita adicional de, pelo menos, 500 milhões de EUR); uma tributação mais elevada dos salários em espécie, inclusivamente através de um imposto sobre os pagamentos no caso de locação de viaturas (gerador de uma receita de, pelo menos, 150 milhões de EUR); um aumento da tributação dos bens de luxo (gerador de uma receita de, pelo menos, 100 milhões de EUR); um imposto especial sobre edifícios não autorizados (gerador de uma receita de, pelo menos, 800 milhões de EUR por ano); um limite de 20 % para a substituição dos funcionários que se reformam no sector público (administração central, municípios, empresas públicas, administração local, organismos estatais e outras instituições públicas);
b)
Um diploma legal que reforme o sistema de pensões tendo em vista garantir a sua sustentabilidade a médio e longo prazo. O diploma legal deveria, nomeadamente, fixar em 65 anos a idade obrigatória para a reforma (incluindo para as mulheres); uma fusão dos fundos de pensão existentes em três fundos e um novo sistema de pensão unificado para todos os funcionários actuais e futuros (aplicável a partir de 1 de Janeiro de 2013); uma redução do limiar máximo de pensões; um aumento gradual do período mínimo de quotização para beneficiar da totalidade das prestações de reforma, passando este período de 37 para 40 anos (até 2015); uma idade mínima de reforma aos 60 anos a partir de 1 de Janeiro de 2011 (inclusivamente para trabalhadores que exerçam profissões pesadas e difíceis e para aqueles com 40 anos de quotizações); supressão das regras especiais para as pessoas seguradas antes de 1993 (embora mantendo os direitos adquiridos); uma redução substancial da lista das profissões pesadas e difíceis; uma redução dos benefícios em matéria de pensões (6 % por ano) para as pessoas que se reformam com idades compreendidas entre 60 e 65 anos e com um período de quotização inferior a 40 anos; a criação de um mecanismo de ajustamento automático que associa a idade da reforma ao aumento da esperança de vida (a partir de 2020); a criação de um rendimento mínimo garantido em função dos recursos disponíveis para os idosos que ultrapassaram a idade de reforma obrigatória; a introdução de condições mais estritas e de um reexame regular da elegibilidade para pensões de invalidez; uma alteração da fórmula de concessão de pensões no regime baseado nas quotizações para reforçar a ligação entre as quotizações pagas e as prestações recebidas (com a taxa de acumulação anual limitada a uma taxa anual média de 1,2 %) e a extensão do cálculo dos rendimentos tomados em conta para a pensão, por forma a englobar os rendimentos de uma vida inteira (embora mantendo os direitos adquiridos). A execução deste diploma legal deveria reduzir o aumento previsto do rácio despesas pensões/PIB para um nível inferior à média da área do euro durante as próximas décadas e limitar o aumento das despesas do sector público relativas a pensões durante o período 2010-2060 a menos de 2,5 % do PIB;
c)
Reforçar o papel e os recursos dos serviços gerais de contabilidade e estabelecer salvaguardas contra possíveis interferências políticas na projecção de dados e das contas;
d)
Adoptar um projecto de reforma da legislação salarial no sector público, incluindo, nomeadamente, a criação de uma única autoridade de pagamento para o pagamento de salários, a introdução de princípios unificados e um calendário para estabelecer uma tabela salarial unificada e harmonizada do sector público a aplicar a este sector, às autoridades locais e a outros organismos;
e)
Adoptar legislação que melhore a eficácia da administração fiscal e dos controlos fiscais;
f)
Lançar uma análise independente da administração pública e dos programas sociais existentes;
g)
Publicar estatísticas mensais (numa base de contabilidade de caixa) das receitas, despesas, financiamentos e despesas em atraso, quando esses dados se encontrem disponíveis, relativamente à administração pública e às suas subentidades;
h)
Adoptar um plano de acção para melhorar a recolha e o processamento dos dados relativos à administração pública, nomeadamente graças ao aperfeiçoamento dos mecanismos de controlo das autoridades estatísticas e do serviço geral de contabilidade e garantindo a responsabilidade pessoal efectiva para casos de informações incorrectas, a fim de garantir a comunicação atempada e adequada de dados de elevada qualidade da administração pública tal como exigido pelos Regulamentos (CE) n.o 2223/96 (4), 264/2000 (5), 1221/2002 (6), 501/2004 (7), 1222/2004 (8), 1161/2005 (9), 223/2009 (10) e 479/2009 (11);
i)
Publicar regularmente informações sobre a posição financeira das empresas públicas e outras entidades públicas não classificadas como parte do sector da administração pública (incluindo mapas pormenorizados de receitas, balanços e dados sobre o emprego e os salários).
3. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Dezembro de 2010:
a)
Adoptar definitivamente as medidas referidas nas alíneas a) e d) do n.o 2;
b)
Um projecto de legislação que reforce o quadro orçamental. Tal deveria, nomeadamente, incluir a criação de um quadro orçamental a médio prazo, a criação no orçamento de uma reserva obrigatória para imprevistos, correspondente a 10 % do montante total das dotações, a criação de um mecanismo mais rigoroso de supervisão das despesas e a criação de uma agência orçamental independente incumbida de prestar aconselhamento e de exercer um controlo qualificado sobre questões orçamentais;
c)
Um diploma legal que reforme o sistema de negociação salarial no sector privado, que deveria prever uma redução das taxas de remuneração das horas extraordinárias, o aumento da flexibilidade na gestão do tempo de trabalho e permitir que pactos territoriais e locais fixem uma progressão salarial inferior aos níveis previstos nos acordos sectoriais;
d)
Um diploma legal sobre salários mínimos que introduza mínimos parciais para grupos de risco tais como jovens e desempregados de longa duração e instaurar medidas que garantam que os salários mínimos actuais permanecem fixos em termos nominais durante três anos;
e)
Uma reforma da legislação sobre a protecção do emprego, com vista a alargar para um ano o período de estágio para novos empregos, reduzir o nível global das indemnizações por despedimento, garantir as mesmas condições para os operários e os empregados em matéria de indemnizações de despedimento, aumentar o limiar mínimo para aplicação das regras sobre despedimentos colectivos, especialmente para empresas de grande dimensão, e facilitar um maior recurso aos contratos temporários;
f)
Aumentar significativamente a taxa de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
g)
Introduzir um novo sistema para a gestão dos medicamentos que incentive a utilização de genéricos;
h)
Instaurar um sistema unificado de contratos públicos com uma autoridade central responsável pelos contratos públicos que garanta, nomeadamente, procedimentos de adjudicação rigorosos e controlos ex ante e ex post;
i)
Uma legislação que simplifique e acelere o procedimento de licenciamento de empresas, actividades industriais e profissões;
j)
Modificar o quadro institucional da autoridade grega da concorrência (AGC) com vista a aumentar a sua independência, estabelecer prazos razoáveis para a investigação e para a emissão de decisões, e habilitá-la a rejeitar queixas;
k)
Uma melhor gestão dos activos públicos, com o objectivo de gerar, pelo menos, mil milhões de EUR por ano durante o período 2011-2013;
l)
Medidas destinadas a eliminar restrições existentes à livre prestação de serviços.
4. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até o final de Março de 2011:
a)
Adopção definitiva das medidas referidas na alínea b) do n.o 3.
5. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Junho de 2011:
a)
Uma tabela salarial unificada e harmonizada do sector público a aplicar a este sector, às autoridades locais e a outros organismos, com remunerações que reflictam a produtividade e as tarefas;
b)
Medidas que ponham em prática as conclusões da análise externa e independente do funcionamento da administração pública;
c)
Reforçar a inspecção do trabalho, que deve ser dotada com recursos suficientes em pessoal qualificado e ter objectivos quantitativos sobre o número de controlos a realizar.
6. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Setembro de 2011:
a)
Incluir no projecto de orçamento para 2012 medidas de consolidação orçamental que se elevem a, pelo menos, 2,2 % do PIB. O orçamento deve, nomeadamente, incluir as seguintes medidas (ou, em circunstâncias excepcionais, medidas que produzam economias análogas): um novo alargamento da matéria colectável do IVA transferindo bens e serviços de taxa reduzida para a taxa normal (com o objectivo de cobrar, pelo menos, 300 milhões de EUR adicionais); reduzir o emprego no sector público, que vem acrescentar-se à regra de 1 recrutamento por cada 5 reformas no sector público (com o objectivo de economizar, pelo menos, 600 milhões de EUR); instaurar impostos especiais de consumo sobre as bebidas não alcoólicas (para gerar receitas adicionais de, pelo menos, 300 milhões de EUR); uma expansão da matéria colectável do imposto predial através de uma actualização dos activos (para gerar receitas adicionais de, pelo menos, 200 milhões de EUR); uma reorganização das administrações regionais (com o objectivo de gerar economias de, pelo menos, 500 milhões de EUR); redução do consumo intermédio da administração pública (de, pelo menos, 300 milhões de EUR em comparação com o nível de 2011); um congelamento nominal das pensões; uma maior eficácia da tributação forfetária das profissões independentes (com o objectivo de cobrar, pelo menos, 100 milhões de EUR); redução das transferências para as empresas públicas (de, pelo menos, 800 milhões de EUR) no seguimento das respectivas reestruturações; subordinar os subsídios de desemprego a condições de disponibilidade de recursos (com o objectivo de economizar 500 milhões de EUR); cobrar receitas adicionais provenientes do licenciamento do jogo (pelo menos 225 milhões de EUR provenientes de vendas de licenças e 400 milhões de EUR de direitos);
b)
Limitar os obstáculos fiscais às fusões e aquisições;
c)
Simplificar os procedimentos de desalfandegamento para exportações e importações;
d)
Aumentar as taxas de absorção dos fundos estruturais e do Fundo de Coesão;
e)
Executar integralmente o plano relativo a uma melhor legislação, tendo em vista a redução dos encargos administrativos em 20 % (em comparação com 2008).
7. A Grécia deve adoptar as seguintes medidas até ao final de Dezembro de 2011:
a)
Adoptar definitivamente as medidas referidas na alínea a) do n.o 6;
b)
Reforçar a capacidade de gestão de todas as autoridades de gestão e organismos intermédios relativamente à execução dos programas operacionais ao abrigo do quadro de referência estratégico nacional 2007-2013 e respectiva certificação ISO 9001:2008 (gestão da qualidade).
Artigo 3.o
A Grécia deve cooperar plenamente com a Comissão e transmitir sem demora, mediante pedido fundamentado apresentado por esta última, quaisquer informações ou documentos necessários para controlar o cumprimento da presente decisão.
Artigo 4.o
1. A Grécia deve apresentar ao Conselho e à Comissão um relatório trimestral do qual constem as medidas adoptadas para dar cumprimento à presente decisão.
2. Os relatórios mencionados no n.o 1 devem conter informações pormenorizadas sobre:
a)
As medidas concretas postas em prática até à data do relatório para dar cumprimento à presente decisão, incluindo o seu impacto orçamental quantificado;
b)
As medidas concretas previstas para serem postas em prática após a data do relatório para dar cumprimento à presente decisão, respectivo calendário de execução e estimativa do seu impacto orçamental;
c)
A execução mensal do orçamento de Estado;
d)
A execução orçamental, em períodos inferiores a um ano, por parte da segurança social, das autoridades locais e a utilização de fundos não orçamentais;
e)
A emissão e reembolso da dívida pública;
f)
A evolução do emprego permanente e temporário no sector público;
g)
As despesas públicas na pendência de pagamentos (atrasos cumulados);
h)
A posição financeira das empresas públicas e das outras entidades públicas.
3. A Comissão e o Conselho analisam os relatórios a fim de avaliar o cumprimento por parte da Grécia da presente decisão. No quadro destas avaliações, a Comissão pode indicar as medidas necessárias para respeitar a trajectória de ajustamento estabelecida na presente decisão para a correcção do défice excessivo.
Artigo 5.o
A presente decisão produz efeitos na data da sua notificação.
Artigo 6.o
A República Helénica é a destinatária da presente decisão.
Feito no Luxemburgo, em 8 de Junho de 2010.