РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 март 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 19 юни 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за започване“), започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на керамични плочки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена от CET, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (наричана по-долу „жалбоподателите“) от името на 69 производители, които представляват 30 % от общото производство на керамични плочки в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Китай, представителите на Китай, известните вносители и ползватели за започването на процедурата. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“), Нигерия, Бразилия, Турция, Индонезия и Тайланд, тъй като тези страни бяха разгледани като варианти за държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на антидъмпингова процедура. Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(4)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни производители износители от Китай и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 април 2009 г. до 1 март 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на Китай.
2.1. Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(5)
В процеса на изготвяне на представителната извадка бяха получени сто и пет валидни отговора от производители износители от Китай, които представляват 47 % от вноса през периода на разследване, както е определено в съображение 24 по-долу. Поради това степента на съдействие се счита за висока.
(6)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра представителна извадка от производители износители, въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състоеше от три групи, които представляваха 10 индивидуални производителя, 14,4 % от общия обем на износа от Китай за Съюза и 31,3 % от общия обем на оказалите съдействие износители по време на ПР. За подбора на представителната извадка бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Във връзка с предложената представителна извадка бяха получени редица коментари. Коментарите, които бяха счетени за уместни, бяха взети предвид при подбора на окончателната представителна извадка.
2.2. Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
В писмо, изпратено до Комисията, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (CET) потвърди, че всички дружества, подали жалба, са се съгласили да бъдат включени в представителната извадка. Предвид и останалите дружества, които се представиха, Комисията получи информация от страна на 73 производители от Съюза.
(8)
При изготвянето на представителната извадка бе взета предвид високата степен на фрагментираност на сектора на керамичните плочки. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да доминират по време на анализа на вредата и че положението на малките дружества, които заедно представляват основният дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, се счита, че всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества следва да бъдат представени в представителната извадка.
(9)
На базата на обема на годишната продукция бяха установени три сегмента:
- сегмент 1: големи дружества (с продукция над 10 милиона m2),
- сегмент 2: средни дружества (с продукция между 5 и 10 милиона m2),
- сегмент 3: малки дружества (с продукция под 5 милиона m2).
(10)
При анализа на микроикономическите показатели резултатите на включените в представителната извадка дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки). Съгласно информацията, събрана по време на разследването, производителите от сегменти 1 и 2 са представлявали по около една четвърт от общото производство в Съюза, докато производителите от сектор 3 са представлявали приблизително половината от общото производство в Съюза. Над 350 дружества принадлежат към сегмента на малките предприятия. Над 40 дружества принадлежат към сегмента на средните предприятия и над 20 - към сектора на големите предприятия.
(11)
В представителната извадка бяха включени десет дружества. Те са най-големите дружества от всеки един от трите сегмента с оглед на продажбите, продукцията и географското разположение. От включените в представителната извадка дружества едно принадлежи към сегмента на големите дружества, четири - към сектора на средните дружества и пет - към сектора на малките дружества. Подбраните дружества са базирани в шест държави-членки (Италия, Испания, Полша, Португалия, Германия и Франция), които заедно представляват 90 % от общото производство на Съюза. Тази извадка представлява 24 % от общото производство на оказалите съдействие производители и 7 % от общото производство на Съюза.
(12)
По време на разследването едно включено в представителната извадка дружество от Полша реши да преустанови съдействието си на разследването. Комисията не успя да получи съдействие от нито един друг производител, базиран в Полша.
(13)
Независимо от оттеглянето на полския производител, нивото на представителност на извадката остана високо с оглед на всички критерии, посочени в съображения 8 и 10. Вследствие на това беше взето решение, че процедурата може да продължи с представителна извадка от девет производители от пет държави-членки.
(14)
Жалбоподателите поискаха имената им да останат поверителни. Комисията прие това искане.
2.3. Изготвяне на представителна извадка от вносители
(15)
Комисията получи 24 отговора от вносители. Трима големи производители бяха изключени от процеса по изготвяне на представителната извадка: двама свързани китайски износители и един свързан производител от Съюза (обемът на вноса е ограничен в сравнение с общия обем на продажбите на този производител).
(16)
Несвързаните вносители, оказали съдействие, представляват около 6 % от общия обем на вноса от Китай.
(17)
В представителната извадка бяха включени седем дружества, представляващи 95 % от вноса, извършен от несвързани дружества, оказали съдействие. Едно от тези дружества бе и ползвател на разглеждания продукт. Извадката бе представителна и от гледна точка на географското разпределение. Представителната извадка включва следователно държави-членки, които представляват повече от 49 % от вноса в Съюза, което свидетелства за нейната представителност.
2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от Китай, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Една група производители износители поиска ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Другите групи производители износители поискаха само ИТ.
(19)
Заявления за индивидуално разследване бяха получени от осем дружества или групи несвързани дружества, невключени в представителната извадка. Разглеждането на тези заявления на временния етап щеше да бъде прекалено трудно. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на някое от тези дружества или не ще бъде взето на окончателния етап от процедурата.
(20)
Комисията изпрати въпросници на включените в представителната извадка производители износители, както и на невключените в представителната извадка производители износители, които заявиха намерението си да поискат индивидуално разследване по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, на включените в представителната извадка производители от Съюза, на оказалите съдействие несвързани вносители и на всички известни ползватели в Съюза.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от три включени в представителната извадка групи от производители износители, от осем невключени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители, от девет включени в представителната извадка производители от Съюза и от петима вносители, несвързани с производител износител. Изявления бяха получени и от Европейската асоциация на производителите (Cerame-Unie), националните асоциации на производителите, вносителите, асоциациите на вносителите и ползвателите.
(22)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ/ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на девет включени в представителната извадка производители от Съюза и следните дружества:
а)
Производители износители от Китай
-
Becarry Group, съставена от:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, съставена от:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, съставена от:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., свързан италиански вносител
б)
Търговци в Китай
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
в)
Търговци в Хонконг
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
г)
Несвързани вносители
-
Enmon GmbH, Германия
д)
Национални асоциации на производителите
-
Confindustria Ceramica (Италия)
-
Испанска асоциация на производителите на керамични плочки (ASCER)
-
APICER (Португалия)
(23)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, в помещенията на двамата производители беше извършена проверка на място, за да се установи нормалната стойност, въз основа на данните за САЩ като държава аналог. Тези производители поискаха запазване на поверителност относно тяхната идентичност.
3. Период на разследване
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
Разглежданият продукт са лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка (наричани по-долу „керамични плочки“ или „разглеждания продукт“), класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99.
(26)
Керамичните плочки се използват основно в строителната индустрия за облицоване на стени и подове.
2. Сходен продукт
(27)
Една от страните заяви, че продуктът, внесен от Китай, и този, произведен от промишлеността на Съюза, не са съпоставими.
(28)
Следва да се припомни, че Комисията базира сравнението на цените на различни видове на продукта, които се отличават по контролния номер на продукта, съставен от осем знака.
(29)
Въпросната страна изложи своите аргументи по време на изслушване пред служителя по изслушванията. Съгласно тези аргументи липсата на съпоставимост се дължала на разлика в технологиите, материалите, полирането и дизайна, използвани за производството на плочки в Съюза и Китай. Напреднали в технологично отношение производствени линии са позволили произвеждането на висококачествени плочки със ситопечат и различни цветове. Дружеството поясни, че са използвани различни печатни технологии за ситопечат, ротативен печат и мастиленоструен печат.
(30)
Въпреки исканията за по-подробни сведения по отношение на всички тези аспекти на съпоставимостта на продукта, страната не подкрепи с доказателства своите твърдения. Аргументът за подобряване на съпоставимостта също не бе подкрепен с доказателства. Освен това самата страна призна, че видовете на продукта, засегнати от евентуалното добавяне на четирите предложени критерия, представляват само 0,5 % от пазара на плочки. Както бе посочено в доклада, изготвен от служителя по изслушванията, в който се обобщава позицията на засегнатото дружество, останалите 99,5 % от продуктите със същите контролни номера на продукта са били сходни.
(31)
Както бе посочено по-горе, страната не подкрепи с доказателства необходимостта от въвеждане на допълнителни критерии и не обясни тяхното потенциално отражение върху цените. Поради това, с оглед на пренебрежимо малкия пазарен дял на разглежданите видове на продукта и категоричното съгласие на страната, че 99,5 % от плочките с разглежданите контролни номера на продукта са били съпоставими, искането за добавяне на допълнителни критерии към структурата на контролните номера на продукта трябваше да бъде временно отхвърлено.
(32)
Прави се заключението, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай и на вътрешния пазар на САЩ, които временно бяха приети за държава аналог, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от Китай нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(34)
Две групи производители износители от Китай поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(35)
Беше установено, че страните (двама производители - един китайски търговец и един търговец от Хонконг), които, според твърдения, са образували една от тези групи, всъщност не са били свързани. При тези обстоятелства заявленията за ТДПИ на тези двама китайски производители (Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd) бяха обработени поотделно.
(36)
Що се отнася до другата група от дружества, а именно Wonderful Group, съставена от две групи производители, които са свързани помежду си, тъй като са притежавани от едно и също холдингово дружество, само една от свързаните групи поиска ТДПИ, а другата поиска единствено ИТ. Тъй като критериите за получаване на ТДПИ трябва обаче да бъдат изпълнени от всички дружества в една и съща група, това искане за ТДПИ бе непълно и следователно не бе взето предвид. Следователно на групата не бе предоставено ТДПИ.
(37)
Във връзка с Becarry Group и що се отнася до първия критерий разследването установи, че на търговския лиценз на производителя е било наложено ограничение на продажбите за износ, което е било приложено на практика. Поради това бе счетено, че решенията за продажби не са били вземани свободно, а са били обект на значителна държавна намеса. Освен това за редица дружества в групата разследването не успя да установи дали дружеството е разполагало с първоначален капитал и ако това е било така, кой го е финансирал. По отношение на втория критерий счетоводната документация разкри редица сериозни пропуски, които не бяха посочени в одитния доклад. И на последно място - по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като основни активи не са били правилно отразени или амортизирани в счетоводната документация и не бе представено доказателство, че дружеството е платило за правото си за ползване на земята.
(38)
Във връзка с Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd по отношение на първия критерий разследването установи, че дружеството не е могло да докаже дали е разполагало с първоначален капитал при създаването си и ако това е било така, кой го е финансирал. Поради това не би могло да се изключи, че част от финансирането е била предоставено от държавата. Що се отнася до втория критерий счетоводната документация разкри сериозни пропуски, които не са били посочени в одитния доклад, поради което се счита, че сметките не са били одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. И на последно място, по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като дружеството не успя да представи доказателство, че е заплатило за правото на ползване на земята или за заплащането на определени активи.
(39)
Комисията разгласи констатациите относно ТДПИ на засегнатите производители износители, на китайските власти и на жалбоподателите и ги покани да изпратят коментари.
(40)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от двамата включени в представителната извадка производители износители, на които не бе предоставено ТДПИ. Тези коментари обаче не бяха от такова естество, че да променят констатациите в тази връзка, тъй като те опровергават само част от констатациите и не привеждат допълнителни доказателства в подкрепа на коментарите.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(41)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(42)
Включените в представителната извадка производители износители, поискали ТДПИ - Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Wonderful Group и Xinruncheng Group също поискаха ИТ.
(43)
По отношение на Becarry Group бе установено, че продажбите не са били свободно определяни поради ограничението на продажбите за износ, посочено в съображение 37 по-горе, и неговото искане за ИТ бе следователно отхвърлено.
(44)
По отношение на другите производители износители бе установено, че те отговарят на условията, заложени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно биха могли да получат ИТ. Поради това, въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните включени в представителната извадка китайски производители износители отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Нормална стойност
а) Избор на държава аналог
(45)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(46)
В известието за започване на антидъмпингова процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да коментират този избор.
(47)
Бяха получени известен брой коментари и беше предложено няколко други държави-членки да послужат като алтернатива, а именно Бразилия, Турция, Нигерия, Тайланд и накрая Индонезия.
(48)
Вследствие на това Комисията реши да потърси съдействие от страна на известни производители от тези държави, в това число и САЩ. На въпросника обаче отговориха само двама производители на разглеждания продукт в САЩ. Един тайландски производител също изпрати непълен отговор на въпросника; така или иначе обаче неговата продуктова гама не беше напълно съпоставима с тази на оказалите съдействие китайски производители.
(49)
Разследването разкри, че САЩ са представлявали конкурентен пазар за разглеждания продукт. Редица производители са били активни на вътрешния пазар на САЩ и обемът на вноса е бил висок. Разследването разкри освен това, че керамичните плочки с произход от Китай и САЩ имат по същество еднакви физически характеристики и приложения и че производствените процеси са сходни.
(50)
Предвид факта, че пазарът на САЩ се характеризира основно с внос, бе посочено, че керамичните плочки, произведени в САЩ, и тези, произведени в Китай, обхващат различни сегменти от пазара. Поради това видовете на продукта, произведени на вътрешния пазар, които биха послужили като основа за установяването на нормалната стойност, не биха били съпоставими с видовете на продукта, изнесени от Китай за Съюза. Разследването обаче разкри, че производството в САЩ обхваща широка гама от видове на продукта, съпоставими с тези, произвеждани и изнасяни от Китай, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(51)
Заявено бе също така, че САЩ вероятно са били относително малък участник на световния пазар на керамични плочки. През 2009 г. обаче в САЩ са били произведени близо 600 милиона m2, което се счита за значително количество. За сравнение - Китай, който е най-големият производител в света, е произвел за същия период 2 милиарда m2.
(52)
Една страна заяви, че САЩ разполагат със строги стандарти за качество и ефикасни нетарифни бариери за китайския внос. Разследването обаче разкри, че, както бе посочено по-горе, обемът на вноса от Китай в САЩ е бил висок и е представлявал основният дял от вътрешното потребление на САЩ. Поради това твърдението, че нетарифните бариери в САЩ имат отражение върху бюджета, а оттам и върху конкуренцията, бе отхвърлено.
(53)
Данните, включени в отговорите на двамата оказали съдействие производители от САЩ, бяха проверени на място. В крайна сметка бяха взети под внимание само данните от единия от посетените производители, тъй като те бяха счетени за надеждна информация, въз основа на която би могла да се базира нормалната стойност. Данните от втория посетен производител бяха сметнати за ненадеждни и трябваше да бъдат пренебрегнати, тъй като този производител е докладвал само за част от своите продажби на вътрешния пазар и разходите не можеха да бъдат напълно приравнени към сметките.
(54)
Поради това бе направено временното заключение, че САЩ са подходящ и обоснован избор за държава аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
б) Определяне на нормалната стойност
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог.
(56)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни по отношение на обема в сравнение с обема на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от оказалите съдействие производители износители.
(57)
По време на периода на разследване беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на несвързани клиенти се извършват при обичайни търговски условия за всички видове на сходния продукт, произвеждани от производителя от САЩ. При все това, поради разлики в качеството между сходния продукт, произвеждан и продаван в САЩ, и разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, за някои видове на продукта бе счетено за по-подходящо да се конструира нормална стойност, за да може да се вземат предвид тези разлики и да се гарантира обективно сравнение, както е описано в съображение 61.
(58)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на производителя от САЩ бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от производителя от САЩ.
в) Експортни цени на производителите износители
(59)
Експортните цени на включените в представителната извадка китайски износители са били основани на действително платените или дължимите експортни цени на първия независим клиент. Когато продажбите са били осъществени посредством свързан вносител в Съюза, цените бяха конструирани съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
г) Сравнение
(60)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(61)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Нормалната стойност бе коригирана, за да се вземат предвид разликите в характеристиките (дължащи се основно на логото ОЕМ) и разликите в качеството за някои видове, които не са произведени от производителя в държавата аналог (например най-ниската цена за непорцеланови плочки). Допълнителни корекции бяха направени по отношение на разходите за навло, застраховка, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени от проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(62)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставен статут за ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е установена по-горе.
(63)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Временен дъмпингов марж
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(64)
Дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Китай, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове за производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(65)
Дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител в Китай, включен в представителната извадка, на който не бе предоставено ИТ (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), също бе изчислен по начина, описан по-горе в съображение 64.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(66)
Дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други неоказали съдействие производители износители от Китай, бе определен на базата на най-високия от дъмпинговите маржове, установени за представителен вид на продукта на оказал съдействие производител износител.
(67)
Въз основа на това временният среднопретеглен дъмпингов марж в представителната извадка и нивото на дъмпинга за цялата държава, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и на които не е предоставено ИТ (вж. приложение I)
32,3 %
Остатък за неоказалите съдействие производители износители
73,0 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(68)
Както бе посочено в съображение 8, промишлеността на керамични плочки е силно фрагментирана. Керамични плочки се произвеждат от над 500 производители.
(69)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза е разделена на три сегмента: малки, средни и големи дружества. Малките дружества съставляват половината от общото производство на Съюза.
(70)
Смята се, че данните, предоставени от националните и европейските асоциации, обхващат около 75 % от производството на Съюза. Тези данни бяха подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители и националните асоциации, както и с източници на статистически данни, като Prodcom например. Обемът и стойността на останалата продукция бяха екстраполирани на базата на същите източници на информация. Въз основа на това бе установено, че през ПР общото производство на Съюза е възлизало на 895 милиона m2. Всички производители от Съюза (които съставляват общото производство на Съюза) представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление на Съюза
(71)
Потреблението на Съюза бе определено, като към продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза бе добавен вносът по данни на Евростат. Данните относно общите продажби на Съюза на разглеждания продукт се основаваха на проверени данни, предоставени от националните и европейските асоциации на производителите. Данните, предоставени от асоциациите и Prodcom, бяха екстраполирани, за да се получи размерът на общите продажби на Съюза.
(72)
През разглеждания период, т.е. между 2007 г. и ПР, потреблението на Съюза е намаляло с 29 %, като най-значителен спад (13 %) е бил отбелязан между 2007 и 2008 г. През ПР потреблението е намаляло с 8 % в сравнение с 2009 г.
Таблица 1
Потребление
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
+ Общ внос
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
= Потребление
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
77
71
Годишен спад
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Внос от Китай
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса на разглеждания продукт
(73)
Обемът, пазарният дял и средните цени на вноса от Китай са се развивали, както е посочено по-долу. Количествата и ценовите тенденции се основават на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от Китай
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на вноса от разглежданата трета страна
68 081
65 122
62 120
66 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
91
97
Годишна основа
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Пазарен дял на вноса от разглежданата трета страна
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Цена на вноса от разглежданата страна (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
95
97
Годишна основа
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 66 милиона m2. Сама по себе си низходящата тенденция е в съответствие с низходящата тенденция в потреблението, но е далеч по-слабо изразена и се е наблюдавала през 2007 г. и 2009 г. Между 2009 г. и ПР обемът на вноса от Китай се е увеличил с 6 %. Освен това, погледнато в светлината на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал с 35 %, от 4,8 % през 2007 г. на 6,5 % през ПР.
(75)
Цените на китайския внос са намалели с 4 % по време на разглеждания период - от 4,7 EUR/m2 на 4,5 EUR/m2.
3.2. Подбиване на цените
(76)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(77)
Сравнението показа, че по време на ПР вносът на разглеждания продукт е продаван в Съюза на цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Изразено като процент от последните, нивото на подбиване на цените е било между 44 % и 57 %. Изчисленията се основават на данни, предоставени от включените в представителната извадка производители от Съюза и включените в представителната извадка производители износители от Китай.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(78)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Количествата и ценовите тенденции са базирани на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Внос от други трети държави (в хиляди кв. м)
89 151
75 593
53 557
53 665
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
60
60
Пазарен дял на вноса от други държави
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Средна цена (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
122
122
Внос от Турция (в хиляди кв. м)
50 210
44 590
30 930
31 343
Пазарен дял на Турция
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Средна цена (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Внос от държави, различни от Китай и Турция
38 941
31 002
22 627
22 322
Индекс (2007 г. = 100)
100
80
58
57
Средна цена (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Вносът от трети държави е спаднал с 40 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял на този внос е спаднал с 14 % - от 6,2 % на 5,3 %.
(80)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 22 % по време на разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 19 % по време на ПР).
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(82)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от европейските и националните асоциации, и подложена на кръстосани проверки с данните, предоставени от производителите, и наличните статистически данни.
(83)
Анализът на микроикономическите показатели бе проведен на равнището на включените в представителната извадка производители от Съюза (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал). Оценката бе базирана на информацията, предоставена от тях, след като тя бе надлежно проверена.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(84)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло значително с 32 % през разглеждания период. Като цяло спадът (по време на разглеждания период) е отразил съществения спад в потреблението (с 29 % по време на разглеждания период, вж. съображение 72 по-горе). То обаче следва различна тенденция. То е намаляло с 32 % между 2007 и 2009 г., като най-голям спад е бил отбелязан между 2008 и 2009 г. - 23 %. След това то се е стабилизирало между 2009 г. и разглеждания период.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производство
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
68
68
(85)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 5 % между 2007 и 2008 г., и с 2 % между 2008 г. и ПР. Полученото равнище на използване на капацитета е показало общ спад от 27 % между 2007 г. и ПР.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производствен капацитет
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
95
93
93
Използване на капацитета
87 %
81 %
64 %
64 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
В съответствие с развитието на производствения обем продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани потребители са спаднали с процент, сравним с този при потреблението, а именно с 30 % по време на разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза са следвали тенденция, сходна с тази при потреблението, що се отнася до годишния спад.
Таблица 6
Обем на продажбите на несвързани потребители
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Продажби в Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
(87)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 1 процентен пункт през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял на Съюза
89 %
89 %
90 %
88 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Заетост и производителност
(88)
Между 2007 и 2008 г. заетостта е намаляла с 11 %. През разглеждания период тя е спаднала с 16 %.
Таблица 8
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средно за периода
Обща заетост
92 588
82 214
79 518
77 458
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
86
84
(89)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е останала стабилна в периода между 2007 и 2008 г. От 2008 г. до ПР обаче се е наблюдавал спад в производителността в размер на 19 %, който е бил свързан със спада на продукцията.
Таблица 9
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производителност (кв. м/година/заето лице)
17 439
17 453
13 834
14 132
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Ниво на дъмпинговия марж
(90)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
5.3. Микроикономически показатели
(91)
Анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения) бе проведен за отделните дружества, т.е. на равнището на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.3.1. Обща забележка
(92)
За някои микроикономически показатели (продажна цена, производствени разходи, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, т.е. показатели, изразени не в абсолютни стойности, а само в проценти) резултатите на включените в представителната извадка дружества в конкретния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сектор в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки - 52 % за малките дружества и по 24 % за средните и големите дружества). По този начин бе гарантирано, че резултатите на големите дружества не са доминирали анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват най-големия дял от производството на Съюза, е било отразено правилно.
5.3.2. Складови наличности
(93)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на периода е намаляло в абсолютни стойности с 14 % през разглеждания период, изразено като процент от продукцията то съществено се е увеличило (с 37 %).
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (в хиляди кв. м)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
55 %
59 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
114
128
137
(94)
Увеличението на складовите наличности е красноречив фактор за вреда. Дружествата в сектора по принцип поддържат своите складови наличности на ниво, равно на три месеца продукция, но натискът на китайския дъмпингов внос ги е принудил да увеличат своите складови наличности до ниво, равно на шест месеца продукция. Всъщност бе наблюдавано постоянно и устойчиво годишно повишение на складовите наличности от 43 % през 2007 г. до 59 % през ПР.
(95)
Това увеличение на складовите наличности се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. За да бъде в състояние да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене, промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности.
5.3.3. Продажни цени
(96)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 10 % през разглеждания период.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единични продажни цени на Съюза (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
108
110
(97)
Увеличението на цените се е дължало на редица фактори. На първо място е било необходимо да се компенсира увеличението на производствените разходи, които през същия период са нараснали с 14 % (вж. съображение 106). Увеличението на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза, също са се отразили на повишението на цените. Вносът от Китай е съставен основно от големи партиди еднородни продукти. Поради това промишлеността на Съюза е трябвало да се концентрира върху малки партиди от разглеждания продукт, за които търсенето е било фрагментирано с по-малки количества и по-голямо разнообразие от гледна точка на вида, цвета и размера.
(98)
Въпреки повишението на единичните цени обаче, промишлеността на Съюза е оперирала под целевата печалба. Всъщност сегментът на малките дружества е бил на загуба.
(99)
Развитието на цените на вноса от Китай бе представено в съображение 75. Както може да се види, тези цени са следвали различна тенденция от тази на цените на промишлеността на Съюза и непрекъснато са били по-ниски. По време на ПР цените от Китай са били два пъти по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения
(100)
Както бе посочено по-горе, увеличението на производствените разходи е било по-високо от повишението на продажните цени. През разглеждания период разходите са се увеличили с 14 %, докато промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си само с 9 %. Рентабилността е спаднала от 3,9 % през 2007 г. до 0,4 % през ПР. През 2009 г. промишлеността е достигнала най-ниското си ниво на печалба, когато тя не е била в състояние да покрие разходите си и е отбелязала 1,2 % загуба. От трите сегмента най-засегнат е бил този на малките дружества, който бележи загуба от 2008 г. насам. Въпреки съществения спад в рентабилността, средните и големите дружества са успели да продават своята продукция на скромни, макар и неустойчиви нива на печалба.
(101)
Печалбите, реализирани от големите и средните дружества, не могат да бъдат разгласени от съображения за поверителност. В сегмента на големите дружества изчислението на печалбата се основава на данни за едно дружество, докато разгласяването на резултатите на средноголемите дружества би позволило на други дружества да изчислят печалбите на останалите сектори, тъй като общите претеглени печалби са известни.
Таблица 12
Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, инвестиции и възнаграждения
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Паричен поток (в хиляди евро)
86 663
55 131
41 599
40 256
Индекс (2007 г. = 100)
100
64
48
46
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
15 733
15 673
11 005
11 283
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
70
72
Годишни разходи за труд за едно заето лице
38 910
39 714
37 366
37 242
Индекс (2007 г. = 100)
100
102
96
96
(102)
Тенденцията на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е останала положителна по време на разглеждания период. Между 2007 г. и ПР обаче тя е намаляла с около 54 %.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ) като цяло е следвала тенденцията на рентабилността по време на целия разглеждан период.
(104)
Между 2007 г. и ПР годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е понижил с 28 %.
(105)
Между 2007 г. и ПР средната заплата на едно заето лице е спаднала с 4 %.
5.3.5. Производствени разходи
Таблица 13
Производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Индекс
100
108
114
114
(106)
Както бе посочено по-горе, през разглеждания период производствените разходи са се увеличили с 14 %. Това увеличение се е дължало на увеличаването на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и на промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза (по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера), докато китайският внос е бил концентриран върху големи партиди от еднородни продукти. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
6. Заключение относно вредата
(107)
Разследването показа, че показателите за вредата, като производствен обем, използване на капацитета, продажби на несвързани клиенти и заетост, са се влошили по време на разглеждания период. Въпреки че негативното развитие на потреблението без съмнение е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че китайският внос е успял да увеличи своя пазарен дял посредством ценови натиск.
(108)
Освен това по време на разглеждания период показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци, са били сериозно засегнати. Значителен фактор за вредата е същественото увеличаване на складовите наличности (с 37 %) по време на разглеждания период. Това увеличение се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
(109)
Въпреки че по време на разглеждания период продажните цени на промишлеността на Съюза са се повишили, това се e дължало основно на увеличаването на производствените разходи. Общо взето рентабилността се е влошила през разглеждания период. Всъщност, сегментът на малките дружества, който съставлява половината от промишлеността на Съюза, е бил на загуба от 2008 г. насам. Поради това, въпреки повишаването на продажните цени, промишлеността не е била в състояние да достигне достатъчно ниво на печалба. Промишлеността не е била в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би ѝ осигурило рентабилността, необходима за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност.
(110)
Анализът на ценовите тенденции, основан на данни на Евростат, показа, че ценовата разлика между цените на дъмпинговия внос от Китай и тези на промишлеността на Съюза се е увеличила от около 40 % през 2007 и 2008 г. до приблизително 50 % през 2009 г.
(111)
Предвид изложеното по-горе се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(112)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Китай
(113)
Повишаването на пазарния дял на китайските производители износители по време на разглеждания период е съвпаднало с понижаването на печалбата на промишлеността на Съюза и със същественото увеличаване на нейните складови наличности.
(114)
То е съвпаднало и със спада в потреблението на Съюза. Независимо от това, въпреки че обемът на китайския внос е намалял с 9 процентни пункта между 2007 и 2009 г. в съответствие със свиващото се потребление (макар и не в същия размер - потреблението е намаляло с 23 процентни пункта по време на разглеждания период), от 2007 г. насам китайският пазарен дял се е увеличавал непрекъснато. Освен това между 2009 г. и ПР китайският внос се е увеличил с 6 процентни пункта въпреки допълнителното понижаване на потреблението с 6 процентни пункта.
(115)
Ценовата разлика (по осреднени данни на Евростат) между цените на китайския внос и цените на промишлеността на Съюза е била доста значителна по време на целия разглеждан период. Фактът, че още през 2007 г. тя е достигнала 40 %, говори за това, че ценовата стратегия на китайските производители износители е започнала преди икономическата криза. Тази разлика се е увеличила в периода след кризата и през ПР е достигнала 50 %.
(116)
Увеличаването на пазарния дял на китайският внос, както и понижаването на цените и повишаването на ценовата разлика между цените на Съюза и Китай, са съвпаднали с влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Китай
(117)
Обемът на вноса от трети държави, различни от Китай, е намалял с 40 % по време на разглеждания период. Пазарният дял на този внос също слабо се е понижил по време на същия период (с около 1 %). Макар цените на този внос да са били съпоставими с китайските цени през 2007 г., ценовата разлика е достигнала 18 % през 2009 г. и 16 % през ПР.
(118)
Турция е вторият по големина износител за Съюза с 3 % пазарен дял през ПР. Този пазарен дял е останал стабилен (с леко понижение от 0,4 %) през разглеждания период. Обемът на вноса от Турция е намалял с 37 % през разглеждания период. Макар цените на турския внос да са били под тези на промишлеността на Съюза (с около 40 % по време на разглеждания период), ценовата разлика между турския и китайския внос е достигнала 16 % през 2009 г. и ПР, вследствие на 22-процентно повишение на турските цени. Въз основа на това не може да се изключи, че вносът от трети държави, различни от Китай, е могъл да допринесе в твърде малка степен за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те обаче не нарушават причинно-следствената връзка, установена с дъмпинговия внос от Китай.
4. Въздействие на високата фрагментираност на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза в областта на производството на плочки е силно фрагментирана. По време на разглеждания период обаче общият брой на дружествата е намалял вследствие на течащия през последните две десетилетия процес на консолидация. Още по-важно обаче е това, че в онези държави-членки, които имат най-голям производствен дял и в които фрагментираността е била още по-изразена, разследването е установило, че дружествата работят в клъстери. Тази структура гарантира ефикасно разпределяне на ресурсите. Всъщност фрагментираността позволява на големите дружества да възлагат на малките дружества производството на някои видове продукти (от гледна точка на цвета, размера и т.н.). С помощта на малките дружества промишлеността е в състояние да доставя много видове продукти в кратки срокове. Това е придобило още по-голямо значение в светлината на китайския конкурентен внос, при който се продават големи партиди от еднородни продукти и няма гъвкавост относно цвета, размера и др. При тези обстоятелства не може да бъде установена причинно-следствена връзка между фрагментираността и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Въздействие на икономическата криза
(120)
Разследването показа, че икономическата криза несъмнено е оказала въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(121)
Въздействието е било свързано основно със спада в строителната промишленост, който се е отразил върху спада в потреблението на керамични плочки. В общи линии през 2009 г. спадът в цялостната строителна дейност на ЕС е възлизал на 7,5 % (3). Конкретното въздействие на общата икономическа криза върху строителната промишленост е различно в различните сегменти на промишлеността (4). През 2009 г. спадът в строителната промишленост засегна основно новото строителство и частното нежилищно строителство. За разлика от тях строителното инженерство е било засегнато в по-малка степен, а секторът на публичното нежилищно строителство дори е отбелязал ръст от 1,1 % през 2009 г. Според Европейската федерация на строителната промишленост тези тенденции отразяват мерките, предприети от правителствата за поддържане, та дори и увеличаване на разходите за публично строителство и инфраструктура като част от националните пакети от мерки за стимулиране. По подобен начин фискалните мерки за стимулиране на енергийноефективни решения са смекчили въздействието на икономическия спад върху дейностите по обновяване и поддръжка.
(122)
Посочените по-горе развития са имали положително отражение върху секторите на обновяване и поддръжка (положително въздействие върху производството, продажбите и рентабилността надолу по веригата, тъй като маржовете на печалба са по-високи в сектора на дребно). Във всеки случай тези сектори са били засегнати в по-малка степен от икономическия спад.
(123)
Представеният по-долу анализ сочи, че независимо от това, че икономическият спад може да се е отразил върху състоянието на промишлеността на Съюза, съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, всъщност е била причинена от дъмпинговия внос от Китай.
(124)
На първо място разследването показа, че строителната промишленост е започнала да се възстановява от последиците от икономическия спад по време на ПР, докато показателите на промишлеността на Съюза са продължили да бележат низходяща тенденция.
(125)
Второ - важен аспект е развитието на складовите наличности, което в този случай е красноречив показател за вреда (вж. съображение 93 по-горе). Наблюдавано е било по-скоро постоянно годишно увеличение на складовите наличности. Това постоянно и устойчиво повишение навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза всъщност е била подложена на постоянен натиск от страна на китайските производители износители. Ако увеличаването на складовите наличности е трябвало да бъде отдадено на икономическия спад, по време на годините на криза вероятно е щяло да се наблюдава съществено повишение, а не устойчива тенденция по време на целия разглеждан период.
(126)
И на последно място - анализът на данните за рентабилността, по-специално на малките дружества, които са съставлявали почти 50 % от производството на Съюза по време на ПР, показва, че тези дружества са достигнали много скромно ниво на печалба в размер на 0,3 % през 2007 г., след което са започнали да бележат загуби. Това означава, че тяхното състояние е започнало да се влошава още преди началото на кризата.
(127)
В светлината на изложеното по-горе се счита, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е дължало основно на дъмпинговия внос от Китай. Макар икономическата криза и произтичащото от нея свиване на търсенето да са могли да допринесат за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тяхното въздействие не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4.2. Твърдения за самопричинена вреда
(128)
Един вносител заяви, че основната причина за вредата са продажбите на ниски цени, реализирани от полски производители на плочки. В тази връзка трябва да се отбележи, че анализът на вредата следва да се извършва на равнището на промишлеността на Съюза като цяло, а не само на част от нея. Комисията все пак анализира състоянието на полския пазар на базата на наличната информация (припомня се, че включеното в представителната извадка полско дружество реши да преустанови съдействието си и нито едно друго полско дружество не се съгласи да съдейства).
(129)
На първо място бе установено, от гледна точка на обема, че полските продажби на останалата част от пазара на Съюза са представлявали по-малко от 3 % пазарен дял по време на ПР.
(130)
Второ - ако полските дружества бяха оказали съдействие при разследването и техните цени бяха взети предвид при анализа на подбиването на цените, това би имало много ограничено отражение върху изчислението на цялостното подбиване на цените. Поради липсата на съдействие от страна на полското дружество не бе получена подробна информация за цените по контролен номер на продукта. Дори обаче да се използва подход за „максимално въздействие“, ако се приеме, че всички полски продажби са били включени в изчислението, въздействието би било ограничено и не би променило цялостната картина предвид относително ниския обем на продажбите (5).
(131)
Въз основа на това става ясно, че дори и полските продажби да са се отразили на понесената от промишлеността на Съюза вреда, то тяхното отражение е било ограничено.
(132)
Съгласно друго твърдение за самопричинена вреда някои производители от Съюза са попълвали своите каталози с плочки, внесени от Китай, и са ги продавали под своята собствена търговска марка. Това твърдение обаче не бе подкрепено с факти, а доказателствата, събрани по време на разследването, показаха, че този внос е бил незначителен. Поради това не може да се заключи, че този внос на производители от ЕС е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(133)
Разгледано бе и равнището на износа като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Анализът на данни от Евростат показа, че в действителност износът от Съюза е намалял с 44 %. Цените на този износ обаче са се увеличили с 32 %. За оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, спадът е бил по-слабо изразен (- 24 %). Разследването също така показа, че делът на износа, изразен като процент от общите продажби на Съюза, се е увеличил от 17 % през 2007 г. на 19 % през 2009 г. Освен това, дори и обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза да е намалял, това намаление е било по-слабо изразено, отколкото спадът на продажбите на пазара на Съюза (- 24 % за износа в сравнение с - 30 % за продажбите на Съюза). Следователно се счита, че намаляването на обема на износа не може да послужи като обяснение за нивото на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(134)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за значителната вреда, понесена от нея.
6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Поради това се прави заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Китай. Икономическата криза и вносът от трети държави, различни от Китай, са имали отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза, се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда по време на ПР съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(137)
Нивото на съдействие и подкрепа от страна на европейската асоциация (Cerame-Unie) и основните национални асоциации на производителите бе високо. Освен това нито един производител от Съюза не се противопостави на започването на разследване или на налагането на мерки. Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от Съюза.
(138)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както подробно е изложено в съображение 76 и следващите.
(139)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза би извлякла ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличаване на дъмпинговия внос на ниски цени.
(140)
Ако мерките не бъдат наложени, може да се очаква, че увеличаването на вноса на керамични плочки на ниски дъмпингови цени ще продължи, а може и да се засили. Ефектът на понижаване на продажните цени, причинен от дъмпинговия внос от Китай, би продължил да подбива продажните цени и печалбата на производителите от Съюза.
(141)
Тъй като финансовото положение и рентабилността на промишлеността на Съюза не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза.
2. Интерес на вносителите
(142)
Съдействието на несвързаните вносители и ползватели съответства на около 6 % от общия обем на вноса от Китай. В процеса на изготвяне на извадката (вж. съображение 15) бяха подбрани седем несвързани вносители (един от тях е бил и ползвател). Те са съставлявали около 5 % от общия обем на вноса от Китай. Оказалите съдействие вносители са се занимавали основно с търговия на плочки, с изключение на един вносител, за когото търговията с плочки е представлявала малък дял от цялостната му дейност. За тези оказали съдействие вносители делът на вноса от Китай от общото количество закупени продукти е бил значителен (около 3/4). Въпреки че изглежда, че е налице марж, който да компенсира увеличението на цените на китайския внос, тъй като добавката към цената на този внос от страна на вносителите е около 50 %, те обикновено декларират печалба в размер на 5 %.
(143)
Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителите.
(144)
Разследването обаче разкри, че вносителите и ползвателите имат възможност да преминат към продукти с произход от трети държави или от Съюза. Това може да става твърде лесно, тъй като продуктът, предмет на разследването, е произвеждан в редица държави както в Съюза, така и извън него (Турция, Обединените арабски емирства, Египет, Югоизточна Азия, Бразилия и други).
(145)
Един вносител заяви, че се е опитал да смени своите доставчици вследствие на започването на разследването, но усилията му не се увенчали с успех. От друга страна, друг вносител заяви, че този процес вече е бил започнал по време на разследването и е бил успешен. Трети вносител заяви, че той би разширил своето портфолио от доставчици и към некитайски производители и че това би станало безпроблемно.
(146)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки не би попречило на вносителите от Съюза да закупуват сходни продукти от други източници. Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да изолира специфични търговски канали, а да възстанови равнопоставеността и да се противопостави на нечестни търговски практики.
(147)
И на последно място - по-скоро ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им.
3. Интерес на ползвателите
(148)
Комисията се свърза с две големи асоциации на ползвателите в Съюза.
(149)
Промишленият сектор (представен от Европейската федерация на строителната промишленост) реши да не оказва активно съдействие на разследването. Федерацията отговори на първоначалното запитване от страна на Комисията, след което престана да оказва съдействие поради липса на интерес от страна на нейните членове.
(150)
Ниското ниво на съдействие от страна на ползвателите навежда на мисълта, че секторът не разчита основно на китайския внос или, в случай че бъдат въведени мерки, той няма да бъде значително засегнат. Това изглежда е особено вярно за строителния сектор, в който съгласно информация, предоставена от производителите по време на посещенията на място, керамичните плочки имат незначителен дял от крайните разходи. Това твърдение изглежда основателно предвид цените на другите материали, използвани в строителството на нови сгради и обновяването на стари. Освен това, както бе посочено по-горе, източниците на доставки са можели относително лесно да бъдат променяни.
(151)
Европейската асоциация „Направи си сам“ (European Do-It-Yourself Association, EDRA) се свърза с Комисията от името на своите членове. Тя изпрати своите коментари в началото на разследването, в които заяви, че митата биха довели до повишаване на потребителските цени и че преминаването към други източници на доставка би довело до повишаване на разходите както за разпространителите, така и за клиентите. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства.
4. Интерес на крайните потребители
(152)
Комисията се свърза с една асоциация на потребителите, която отговори, че не е заинтересована от това да окаже съдействие на разследването. Нито една друга асоциация на потребителите не се представи.
(153)
Вероятно е въздействието на антидъмпинговите мита за потребителите да бъде ограничено, тъй като добавката в цената, прилагана от прекупвачите, обикновено е много висока. Дори в случай на повишаване на цените те биха имали по-скоро ограничено въздействие върху потребителите, предвид това, че повишението на разходите би било от порядъка на 1,5 и 3 евро за m2 (на базата на средна цена на китайския внос в размер на 4,5 евро през ПР). Индивидуалните потребители купуват ограничени количества плочки и при това не твърде често. Освен това краткосрочното повишение на цените би могло да има благотворно дългосрочно отражение върху потребителите, като гарантира конкурентни условия на пазара. Липсата на конкуренция в дългосрочен план би могла да доведе до още по-голямо повишаване на цените и до изчезване на вноса на ниски цени.
5. Интерес на доставчиците
(154)
Нито един доставчик или сдружение от доставчици не се представи по време на разследването.
(155)
Разследването разкри, че доставчиците, които биха били най-заинтересовани от текущата процедура, са производителите на оборудване за производство на плочки. Разследването показа, че някои китайски производители за закупували такова оборудване от доставчици, установени в Съюза. Независимо от това, от официалните данни стана ясно, че продажбите от Съюза за Китай са следвали стабилна, леко низходяща тенденция по време на последното десетилетие и че Китай е представлявал значителен, макар и не прекалено голям дял от неговите продажби (около 10 %). Основните клиенти на доставчиците са били действително производителите от Съюза, тъй като доставчиците зависят от резултатите на промишлеността на Съюза и проявяват към тях особено голям интерес.
(156)
Освен това липсата на съдействие от страна на този сектор наведе на мисълта, че доставчиците не смятат, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт биха влошили значително тяхното състояние.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(157)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло не съществуват основателни аргументи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични плочки с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(158)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да се въведат временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт от Китай, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от Китай следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването за тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, произтичаща от тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските единици. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(162)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за производителите, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
(163)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(164)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки [в зависимост от случая може да бъде въведен процент], такова увеличение на обема може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на единна ставка за цялата държава.
(165)
Следните предложени митнически ставки се основават на дъмпинговите маржове, установени по време на разследването, тъй като те са били по-ниски от маржовете на вредата. Временните антидъмпингови мита са установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Временно мито
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Всички други оказали съдействие производители
32,3 %
32,3 %
Всички други
73,0 %
73,0 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(166)
Направените по-горе временни констатации се съобщават на всички заинтересовани страни, които са приканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Дружества, изброени в приложение I
32,3 %
B012
Всички други дружества
73,0 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 март 2011 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 258/2011 DA COMISSÃO
de 16 de Março de 2011
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de ladrilhos de cerâmica originários da República Popular da China
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia («União»),
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Início
(1)
Em 19 de Junho de 2010, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações na União de ladrilhos de cerâmica originários da República Popular da China («China» ou «país em causa»).
(2)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada pela European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation («CET») («autor da denúncia»), em nome de 69 produtores que representam mais de 30 % da produção total de ladrilhos de cerâmica da União. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo os autores da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da China e os representantes da China, bem como os importadores e utilizadores conhecidos. A Comissão informou igualmente os produtores dos Estados Unidos da América («EUA»), da Nigéria, do Brasil, da Turquia, da Indonésia e da Tailândia, dado que estes países foram considerados como possíveis países análogos. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(4)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores da China, de importadores independentes e de produtores da União, foi previsto, no aviso de início, proceder por amostragem para a determinação do dumping e do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, todos os produtores-exportadores conhecidos da China, bem como os importadores e produtores da União foram convidados a dar-se a conhecer à Comissão e, conforme especificado no aviso de início, a facultar informações de base sobre as suas actividades relacionadas com o produto em causa durante o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 1 de Março de 2010. As autoridades da China foram igualmente consultadas.
2.1. Amostragem de produtores-exportadores chineses
(5)
Foram recebidas cento e cinco respostas válidas ao exercício de amostragem por parte de produtores-exportadores da China, abrangendo 47 % das importações durante o período de inquérito, tal como se define no considerando 24. Por conseguinte, considera-se que o nível de colaboração foi baixo.
(6)
Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a Comissão seleccionou uma amostra de produtores-exportadores com base no volume mais representativo de exportações do produto em causa para a União sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. A amostra seleccionada consistiu em três grupos, representando dez produtores individuais responsáveis por 14,4 % do volume total das exportações para a União provenientes da China e 31,3 % do volume total dos exportadores colaborantes durante o período de inquérito. Nos termos do artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, as partes interessadas e as autoridades chinesas foram consultadas relativamente à selecção da amostra. Foram recebidas várias observações sobre a amostra proposta. As observações consideradas adequadas foram tidas em conta na amostra definitiva.
2.2. Amostra de produtores da União
(7)
A European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation («CET») confirmou, numa carta enviada à Comissão, que todas as empresas autoras da denúncia tinham concordado com uma eventual inclusão na amostra. Contando com as demais empresas que se deram a conhecer, foram facultadas à Comissão informações provenientes de 73 produtores da União.
(8)
No exercício de amostragem, tem de ser ter em conta a elevada fragmentação do sector dos ladrilhos de cerâmica. A fim de garantir que os resultados das grandes empresas não dominassem a análise do prejuízo e que a situação das empresas de pequena dimensão, que são colectivamente responsáveis pela maior parte da produção da União, fosse devidamente espelhada, considerou-se que todos os segmentos, ou seja, pequenas, médias e grandes empresas deviam estar representados na amostra.
(9)
Foram distinguidos três segmentos, com base no volume de produção anual:
- Segmento 1: grandes empresas - produção superior a 10 milhões de m2,
- Segmento 2: médias empresas - produção entre 5 milhões e 10 milhões de m2,
- Segmento 3: pequenas empresas - produção inferior a 5 milhões de m2.
(10)
Na análise dos indicadores microeconómicos, os resultados das empresas incluídas na amostra em cada segmento específico foram ponderados em conformidade com a parte desse segmento no total da produção da União (utilizando a ponderação específica de cada segmento no sector total dos ladrilhos de cerâmica). Segundo as informações recolhidas durante o inquérito, os produtores dos segmentos 1 e 2 são responsáveis, cada um, por cerca de um quarto do total da produção da União, enquanto no segmento 3 os produtores são responsáveis por cerca de metade do total da produção da União. Mais de 350 empresas pertencem ao segmento das pequenas empresas. Mais de 40 empresas pertencem ao segmento médio e mais de 20 ao segmento das grandes empresas.
(11)
Foram incluídas dez empresas na amostra. São as empresas de maior dimensão de cada um dos três segmentos, em termos de vendas, produção e localização geográfica. Uma empresa incluída na amostra pertence ao segmento das grandes empresas, quatro ao segmento das médias empresas e cinco ao segmento das pequenas empresas. As empresas seleccionadas estão baseadas em seis Estados-Membros (Itália, Espanha, Polónia, Portugal, Alemanha e França) que, no seu conjunto, representam mais de 90 % da produção total da União. Esta amostra representava 24 % da produção total dos produtores colaborantes e 7 % da produção total da União.
(12)
Durante o inquérito, uma empresa polaca incluída na amostra decidiu interromper a colaboração no inquérito. A Comissão não conseguiu obter a colaboração de outro produtor baseado na Polónia.
(13)
Apesar da retirada do produtor polaco, a representatividade da amostra manteve-se elevada de acordo com todos os critérios mencionados nos considerandos 8 e 10. Assim, foi decidido que o processo poderia prosseguir com uma amostra de nove produtores de cinco Estados-Membros.
(14)
Os autores da denúncia solicitaram que as suas firmas se mantivessem confidenciais. A Comissão aceitou o pedido.
2.3. Amostra de importadores
(15)
A Comissão recebeu 24 respostas de importadores. Três grandes importadores foram excluídos do exercício de amostragem: dois coligados com exportadores chineses e um coligado com um produtor da União (as importações são marginais em comparação com o total de vendas deste último produtor).
(16)
Os importadores independentes colaborantes representam cerca de 6 % do total das importações provenientes da China.
(17)
Foram incluídas na amostra sete empresas, representando 95 % das importações efectuadas pelas empresas independentes colaborantes. Uma dessas empresas era também utilizadora do produto em causa. A amostra também era representativa em termos de repartição geográfica. Assim, a amostra abrange os Estados-Membros responsáveis por mais de 49 % das importações na União, o que corroborou a sua representatividade.
2.4. Respostas ao questionário e verificações
(18)
A fim de que os produtores-exportadores da China incluídos na amostra pudessem solicitar tratamento de economia de mercado («TEM») ou tratamento individual («TI»), se assim o desejassem, a Comissão enviou os formulários correspondentes aos produtores-exportadores incluídos na amostra. Um grupo de produtores-exportadores incluídos na amostra solicitou o TEM ao abrigo do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base ou o TI, caso o inquérito concluísse que estes não reuniam as condições necessárias para beneficiar do TEM. Os outros grupos de produtores-exportadores apenas solicitaram o TI.
(19)
Foram recebidos pedidos de exame individual de oito empresas ou grupos de empresas coligadas não incluídos na amostra. A realização do exame desses pedidos, na fase provisória, teria sido demasiado onerosa. A decisão quanto à eventual concessão do exame individual a qualquer uma destas empresas será tomada na fase definitiva.
(20)
A Comissão enviou questionários aos produtores-exportadores incluídos na amostra, bem como aos produtores-exportadores não incluídos na amostra que tinham indicado a sua intenção de solicitar um exame individual nos termos do artigo 17.o, n.o 3 do regulamento de base, aos produtores da União incluídos na amostra e aos importadores independentes colaborantes, bem como a todos os utilizadores conhecidos da União.
(21)
Foram recebidas respostas ao questionário por parte de três grupos de produtores-exportadores incluídos na amostra, de oito produtores exportadores ou grupos de produtores-exportadores não incluídos na amostra, de nove produtores da União incluídos na amostra e de cinco importadores independentes não coligados com um produtor-exportador. Foram também recebidas observações da associação europeia de produtores (Cerame-Unie), de associações nacionais de produtores, de importadores, de associações de importadores e utilizadores.
(22)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para efeitos da análise do TEM/TI e da determinação provisória do dumping, do prejuízo dele resultante e do interesse da União, tendo efectuado visitas de verificação às instalações de nove produtores da União incluídos na amostra e das seguintes empresas:
a)
Produtores-exportadores na China
-
Becarry Group, composto por:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, composto por:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, composto por:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., um importador italiano coligado
b)
Comerciantes na China
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Comerciantes em Hong Kong
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Importadores independentes
-
Enmon GmbH, Alemanha
e)
Associações nacionais de produtores
-
Confindustria Ceramica (Itália)
-
Asociación Española de Fabricantes de Azulejos y Pavimentos Cerámicos (ASCER)
-
APICER (Portugal)
(23)
Tendo em conta a necessidade de determinar um valor normal para os produtores-exportadores da China que pudessem não vir a beneficiar do TEM, a Comissão procedeu a uma verificação com vista a estabelecer o valor normal com base nos dados referentes aos EUA, enquanto país análogo, nas instalações de dois produtores. Esses produtores solicitaram a confidencialidade da sua identidade.
3. Período de inquérito
(24)
O inquérito relativo ao dumping e ao prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2007 e o final do período de inquérito («período considerado»).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(25)
Constituem o produto em causa os ladrilhos e as placas (lajes), para pavimentação ou revestimento, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica, bem como os cubos, as pastilhas e artigos semelhantes, para mosaicos, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica, mesmo com suporte («ladrilhos de cerâmica» ou «produto em causa»), actualmente classificados nos códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 e 6908 90 99.
(26)
Os ladrilhos de cerâmica são principalmente utilizados na indústria da construção, para revestir paredes e solos.
2. Produto similar
(27)
Uma parte alegou que o produto em causa importado da China e o produzido pela indústria da União não seria comparáveis.
(28)
Recorde-se que a Comissão baseou as comparações de preços em tipos do produto distintos, com base em números de controlo de produtos («NCP») que assentam em oito características.
(29)
A referida parte apresentou os seus argumentos durante uma audição com o Conselheiro Auditor. Segundo os argumentos apresentados, a falta de comparabilidade decorreria de diferenças de tecnologia, material, polimento e concepção entre a produção de ladrilhos na União e na China. As linhas de tecnologia avançada permitiriam produzir ladrilhos de alta qualidade com impressão serigráfica e diversas cores. A empresa explicou que existiam diferentes tecnologias de impressão serigráfica, impressão rotativa e a jacto de tinta.
(30)
Apesar dos pedidos de informações pormenorizadas sobre todos estes aspectos relativos à comparabilidade do produto, a parte não conseguiu fundamentar as suas alegações. O argumento relativo à melhoria da comparabilidade também não foi corroborado por nenhum elemento de prova. Acresce que a própria parte reconheceu que os tipos do produto que seriam abrangidos ao adicionar os quatro critérios sugeridos representariam apenas 0,5 % do mercado de ladrilhos. Como afirmado no relatório elaborado pelo Conselheiro Auditor, que resumiu a posição da empresa em causa, os restantes 99,5 % dos produtos classificados nos mesmos NCP eram similares.
(31)
Como já mencionado, a parte não fundamentou nem a necessidade de introduzir critérios adicionais, nem o seu potencial impacto sobre os preços. Por conseguinte, atendendo à parte de mercado negligenciável dos tipos do produto em causa e ao reconhecimento explícito pela parte de que 99,5 % dos ladrilhos eram comparáveis ao abrigo dos NCP em causa, o pedido de introdução de critérios adicionais na estrutura de NCP teve de ser provisoriamente rejeitado.
(32)
Concluiu-se que o produto em causa - o produto produzido e vendido no mercado interno da China e no mercado interno dos EUA, que foi utilizado provisoriamente como país análogo - e o produto produzido e vendido na União pelos produtores da União apresentam as mesmas características físicas e técnicas de base e se destinam às mesmas utilizações de base. Por conseguinte, são provisoriamente considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(33)
Nos termos do artigo 2.o, n.o 7, alínea b), do regulamento de base, nos inquéritos anti-dumping relativos às importações originárias da China, o valor normal para os produtores que preencham os critérios previstos no artigo 2.o, n.o 7, alínea c), do regulamento de base deve ser determinado em conformidade com os n.os 1 a 6 do referido artigo. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são sintetizados a seguir:
1)
As decisões das empresas são tomadas em resposta a sinais do mercado, sem que haja uma interferência significativa do Estado, e os custos reflectem os valores do mercado;
2)
As empresas têm um único tipo de registos contabilísticos básicos sujeitos a auditorias independentes, conformes às normas internacionais em matéria de contabilidade, devidamente fiscalizados e aplicáveis para todos os efeitos;
3)
Não há distorções importantes herdadas do antigo sistema de economia centralizada;
4)
A legislação em matéria de falência e de propriedade assegura a estabilidade e a certeza jurídica; e
5)
As operações cambiais são realizadas às taxas de mercado.
(34)
Dois grupos de produtores-exportadores da China solicitaram o TEM em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base.
(35)
Constatou-se que as partes (dois produtores; um comerciante chinês e um comerciante de Hong Kong) que alegadamente formavam um destes grupos não estavam de facto coligadas. Nestas circunstâncias, os pedidos de TEM dos dois produtores chineses (Becarry Group e Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) foram tratados separadamente.
(36)
Quanto ao outro grupo de empresas, nomeadamente o Wonderful Group, composto por dois grupos de produtores coligados um com o outro uma vez que pertencem à mesma holding, apenas um dos grupos coligados solicitou o TEM, tendo o segundo solicitado apenas o tratamento individual (TI). Uma vez que os critérios TEM têm, no entanto, de ser cumpridos por todas as empresas de um mesmo grupo, o referido pedido TEM estava incompleto e não pôde ser considerado. Por conseguinte, o TEM não pôde ser concedido ao grupo.
(37)
Quanto ao Becarry Group, no que diz respeito ao critério 1, o inquérito estabeleceu que a licença comercial do produtor incluía uma restrição relativa a vendas de exportação, que era aplicada na prática. Considerou-se, portanto, que as decisões em matéria de vendas não eram tomadas livremente, estando antes sujeitas a uma interferência significativa do Estado. Além disso, no caso de várias empresas do grupo, não foi possível estabelecer se e quem pagara o capital inicial da empresa. Relativamente ao critério 2, a contabilidade revelou diversas insuficiências graves, que não foram mencionadas no relatório de auditoria. Por último, em relação ao critério 3, apurou-se igualmente que existiam diversas distorções herdadas do sistema de economia centralizada, já que activos importantes não eram registados ou amortizados correctamente nas contas e que a empresa não conseguiu apresentar qualquer prova de pagamento do seu direito de utilização dos terrenos.
(38)
Quanto à Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, no que respeita ao critério 1, o inquérito apurou que a empresa não podia demonstrar se e quem tinha pago o capital inicial da empresa, aquando do seu estabelecimento. Por conseguinte, não foi possível excluir a possibilidade de alguns fundos terem sido facultados pelo Estado. No que respeita ao critério 2, os registos contabilísticos revelaram insuficiências graves, que não foram mencionadas no relatório de auditoria, pelo que se considerou que as contas não foram sujeitas a auditorias conformes às normas internacionais de contabilidade. Por último, no que respeita ao critério 3, registaram-se também diversas distorções herdadas do sistema de economia centralizada, já que a empresa não conseguiu apresentar qualquer prova de pagamento do seu direito de utilização dos terrenos ou qualquer prova de pagamento de determinados activos.
(39)
A Comissão comunicou os resultados das conclusões relativas ao TEM aos produtores-exportadores em causa, às autoridades chinesas e aos autores da denúncia, e convidou-os a apresentarem observações.
(40)
No seguimento da divulgação das conclusões relativas ao TEM, foram recebidas observações dos dois produtores-exportadores incluídos na amostra a quem não foi concedido o TEM. Contudo, essas observações não foram de molde a alterar as conclusões sobre esta matéria, uma vez que apenas procuram refutar parte das conclusões e não apresentaram quaisquer elementos de prova adicionais que corroborassem as observações.
2. Tratamento individual («TI»)
(41)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, se for caso disso, será estabelecido um direito aplicável à escala nacional para os países abrangidos pelo disposto no referido artigo, excepto nos casos em que as empresas possam demonstrar que preenchem os critérios definidos no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base. Resumidamente, e apenas a título de referência, esses critérios são indicados a seguir:
-
no caso de firmas total ou parcialmente detidas por estrangeiros ou de empresas comuns (joint-ventures), o capital e os lucros podem ser repatriados livremente,
-
os preços de exportação e as quantidades exportadas, bem como as condições de venda, são determinados livremente,
-
a maioria do capital pertence a particulares. os funcionários do Estado que desempenhem funções no Conselho de Administração da empresa ou ocupem uma posição-chave a nível da gestão são minoritários ou deve demonstrar-se que a empresa é suficientemente independente da intervenção do Estado,
-
as conversões das taxas de câmbio são realizadas à taxa de mercado, e
-
a intervenção do Estado não é de molde a permitir a evasão de medidas, no caso de se concederem individualmente aos exportadores diferentes taxas dos direitos.
(42)
Os produtores-exportadores incluídos na amostra que solicitaram o TEM - o Becarry Group e a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., também solicitaram o TI, caso não lhes fosse concedido o TEM. O Wonderful Group e o Xinruncheng Group também solicitaram o TI.
(43)
Quanto ao Becarry Group, constatou-se que as decisões em matéria de vendas não eram tomadas livremente devido à restrição relativa a vendas de exportação mencionada no considerando 37, pelo que o seu pedido de TI foi rejeitado.
(44)
Foi estabelecido que os outros produtores-exportadores satisfaziam as condições previstas no artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base, pelo que lhe pôde ser concedido o TI. Assim, com base na informação disponível, foi estabelecido provisoriamente que os seguintes produtores-exportadores chineses, incluídos na amostra, cumprem todos os requisitos para efeitos de TI, nos termos do artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Valor normal
a) Escolha do país análogo
(45)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, no que diz respeito aos produtores-exportadores aos quais não foi concedido o TEM, o valor normal deve ser determinado com base nos preços praticados no mercado interno ou no valor normal calculado num país análogo.
(46)
No aviso de início, a Comissão manifestou a intenção de utilizar os EUA como país análogo adequado para a determinação do valor normal para a China, tendo convidado as partes interessadas a pronunciarem-se sobre esta escolha.
(47)
Foram recebidas diversas observações, tendo sido propostos vários outros países em alternativa, nomeadamente o Brasil, a Turquia, a Nigéria, a Tailândia e, por último, a Indonésia.
(48)
Assim, a Comissão decidiu pedir a colaboração de produtores conhecidos nestes países, incluindo nos EUA. Contudo, apenas dois produtores do produto em causa nos EUA responderam aos questionários. Um produtor tailandês enviou igualmente uma resposta incompleta ao questionário; e, de qualquer forma, a sua gama de produtos não era inteiramente comparável com a dos produtores chineses colaborantes.
(49)
O inquérito revelou que o mercado dos EUA era competitivo para o produto em causa. Diversos produtores estavam activos no mercado interno dos EUA e os volumes de importação eram elevados. O inquérito mostrou também que os ladrilhos de cerâmica originários da China e dos EUA têm as mesmas características físicas de base e utilizações, e que os processos de produção eram similares.
(50)
Argumentou-se que, uma vez que o mercado dos EUA se caracteriza principalmente pelas importações, os ladrilhos de cerâmica fabricados nos EUA e os fabricados na China abrangem segmentos de mercado diferentes. Por conseguinte, os tipos do produto produzidos no mercado interno, que serviriam de base para o estabelecimento do valor normal, não seriam comparáveis com os tipos do produto exportados pela China para a União. O inquérito, no entanto, mostrou que a produção dos EUA abrange uma vasta gama de tipos do produto comparáveis com os que são produzidos e exportados pela China, como mencionado no considerando 49.
(51)
Defendeu-se igualmente que os EUA seriam um interveniente relativamente pouco importante no mercado mundial de ladrilhos de cerâmica. Contudo, foram produzidos cerca de 600 milhões de m2 no mercado interno em 2009, o que é considerado significativo. Em comparação, a China, o maior produtor mundial, fabricou 2 mil milhões de m2 no mesmo período.
(52)
Uma parte argumentou que os EUA possuíam normas de qualidade rigorosas, tendo efectivamente criado obstáculos não pautais às importações chinesas. No entanto, o inquérito revelou que, como já mencionado, os volumes das importações provenientes da China nos EUA eram elevados e constituíam a maior parte do consumo interno dos EUA. Consequentemente, o argumento de que os obstáculos não pautais nos EUA afectariam as importações e, portanto, a concorrência, foi rejeitado.
(53)
Os dados apresentados na resposta dos dois produtores colaborantes dos EUA foram verificados no local. Apenas os dados de um produtor visitado foram finalmente considerados, já que, segundo se apurou, se tratava de informações fiáveis que poderiam servir de base para determinar o valor normal. Os dados do segundo produtor visitado não foram considerados fiáveis e tiveram de ser rejeitados, porque este produtor apenas participou uma parte das suas vendas no mercado interno, pelo que não foi possível comparar integralmente os custos com as contas.
(54)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que os EUA são um país análogo adequado e razoável, na acepção do artigo 2.o, n.o 7, do regulamento de base.
b) Determinação do valor normal
(55)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, o valor normal foi estabelecido com base nas informações, devidamente verificadas, fornecidas pelo produtor do país análogo, como a seguir se indica.
(56)
Verificou-se que as vendas do produto similar efectuadas no mercado interno pelo produtor dos EUA eram representativas, em termos de volume, quando comparadas com o volume das exportações do produto em causa para a União efectuadas pelos produtores-exportadores colaborantes.
(57)
Constatou-se que, durante o período de inquérito, as vendas de todos os tipos do produto similar fabricados pelo produtor dos EUA realizadas no mercado interno a clientes independentes foram efectuadas no decurso de operações comerciais normais. No entanto, devido às diferenças de qualidade entre o produto similar produzido e vendido nos EUA e o produto em causa exportado da China para a União, considerou-se mais adequado, para certos tipos do produto, calcular o valor normal, a fim de ter em conta essas diferenças e garantir uma comparação equitativa, como se descreve no considerando 61.
(58)
O valor normal foi calculado adicionando aos custos de produção do produtor dos EUA os seus VAG e o lucro. Nos termos do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, os montantes correspondentes aos VAG e ao lucro foram estabelecidos com base nos dados efectivos relativos à produção e às vendas do produto similar, no decurso de operações comerciais normais realizadas pelo produtor dos EUA.
c) Preços de exportação para os produtores-exportadores
(59)
Os preços de exportação dos exportadores chineses incluídos na amostra basearam-se nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar pelo primeiro cliente independente. Quando as vendas foram realizadas através de um importador coligado na União, os preços foram calculados nos termos do artigo 2.o, n.o 9, do regulamento de base. Foram feitos ajustamentos para ter em conta todos os custos suportados entre a importação e a revenda, incluindo os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais e os lucros. No que se refere à margem de lucro, foi utilizado o lucro obtido por um importador independente do produto em causa, visto que o lucro real do importador coligado não foi considerado fiável, tendo em conta a relação existente entre o produtor-exportador e o importador coligado.
d) Comparação
(60)
As margens de dumping foram estabelecidas comparando os preços de exportação individuais, no estádio à saída da fábrica, dos exportadores incluídos na amostra com os preços de venda no mercado interno ou com o valor normal calculado (VNC), conforme adequado.
(61)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. O valor normal foi ajustado para ter em conta as diferenças em termos de características (principalmente devidas à marca OEM) e as diferenças em termos de qualidade, no caso de certos tipos não produzidos pelo produtor do país análogo (devido ao menor custo dos ladrilhos que não são de porcelana). Quando necessário, foram feitos outros ajustamentos no que respeita a frete marítimo, seguro, movimentação e custos acessórios, despesas de embalagem, crédito, encargos bancários e comissões, sempre que se considerou que estes eram razoáveis, exactos e corroborados por elementos de prova verificados.
4. Margens de dumping
a) Para os produtores-exportadores colaborantes incluídos na amostra aos quais foi concedido o TI
(62)
Nos termos do artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, as margens de dumping para os produtores-exportadores colaborantes incluídos na amostra aos quais foi concedido o TI foram determinadas com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado estabelecido para o país análogo e o preço médio ponderado de exportação do produto em causa para a União de cada empresa, como estabelecido acima.
(63)
Atendendo ao que precede, as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Margem de dumping provisória
Xinruncheng Group
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Para todos os outros produtores-exportadores colaborantes
(64)
A margem de dumping para os outros produtores-exportadores colaborantes da China não incluídos na amostra foi calculada como a média ponderada das margens de dumping dos produtores-exportadores incluídos na amostra, em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base.
(65)
A margem de dumping para o produtor-exportador colaborante da China incluído na amostra, a quem não foi concedido o TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), foi também calculada como descrito no considerando 64.
c) Todos os outros produtores-exportadores (não colaborantes)
(66)
A margem de dumping à escala nacional, aplicável a todos os outros produtores-exportadores não colaborantes da China, foi estabelecida utilizando a mais elevada das margens de dumping apuradas para um tipo do produto representativo de um produtor-exportador colaborante.
(67)
Nesta base, a margem de dumping média ponderada provisória da amostra e a margem de dumping à escala nacional, expressa em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Média ponderada da amostra para os produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra ou aos quais não foi concedido o TI (ver anexo I)
32,3 %
Residual para produtores-exportadores não colaborantes
73,0 %
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(68)
Como mencionado no considerando 8, a indústria de ladrilhos de cerâmica da União é muito fragmentada. Os ladrilhos de cerâmica são produzidos por mais de 500 produtores.
(69)
Tal como referido supra, a indústria da União foi divida em três segmentos: pequenas, médias e grandes empresas. As pequenas empresas são responsáveis por metade da produção total da União.
(70)
Estima-se que os dados fornecidos pelas associações nacionais e europeias abranjam cerca de 75 % da produção da União. Esses dados foram cruzados com os dados facultados por produtores individuais e associações nacionais, mas também com fontes estatísticas, como a Prodcom. O volume e o valor da produção remanescente foram extrapolados com base nas mesmas fontes de informação. Nesta base, constatou-se que a produção total da União ascendeu a 895 milhões de m2 durante o PI. Todos os produtores da União (responsáveis pela produção total da União) constituem a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo designados em seguida «indústria da União».
2. Consumo da União
(71)
O consumo da União foi estabelecido adicionando as importações, com base em dados do Eurostat, às vendas dos produtores da União no mercado da União. Os dados relativos ao total das vendas da União do produto em causa basearam-se em dados verificados fornecidos tanto pelas associações nacionais como europeias de produtores. As extrapolações foram realizadas com base nos dados das associações e da Prodcom, a fim de chegar ao total de vendas da União.
(72)
Durante o período considerado, ou seja, entre 2007 e o PI, o consumo da União baixou 29 %, registando-se a principal descida (13 %) entre 2007 e 2008. No PI, o consumo desceu 8 % em comparação com 2009.
Quadro 1
Consumo
Volume (1 000 m2)
2007
2008
2009
PI
+ Total das importações
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Produção da União vendida no mercado da União
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Índice (2007 = 100)
100
86
78
70
= Consumo
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Índice (2007 = 100)
100
87
77
71
Diminuição de ano para ano
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importações provenientes da China
3.1. Volume, parte de mercado e preços das importações do produto em causa
(73)
O volume, a parte de mercado e os preços médios das importações provenientes da China evoluíram como segue. As quantidades e tendências de preços indicadas baseiam-se em dados do Eurostat.
Quadro 2
Importações provenientes da China
Volume (1 000 m2)
2007
2008
2009
PI
Volume das importações provenientes do país em causa
68 081
65 122
62 120
66 023
Índice (2007 = 100)
100
96
91
97
Base de ano para ano
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Parte de mercado das importações provenientes do país em causa
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Preço das importações provenientes do país em causa (EUR/ m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Índice (2007 = 100)
100
105
95
97
Base de ano para ano
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
O volume do total das importações provenientes da China baixou 3 % no decurso do período considerado, tendo ascendido a cerca de 66 milhões de m2 durante o PI. Esta tendência decrescente acompanhou a tendência decrescente do consumo, embora seja muito menos pronunciada e tenha ocorrido entre 2007 e 2009. Entre 2009 e o PI, os volumes das importações provenientes da China aumentaram 6 %. A parte de mercado das importações chinesas, se analisada na perspectiva de todo o período considerado, também aumentou 35 %, passando de 4,8 % em 2007 para 6,5 % no PI.
(75)
Os preços das importações chinesas baixaram 4 % durante o período considerado, de 4,7 EUR/ m2 para 4,5 EUR/ m2.
3.2. Subcotação dos preços
(76)
Para analisar a subcotação dos preços, foi efectuada uma comparação, por tipo do produto, entre a média ponderada dos preços de venda dos produtores da União a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes das importações provenientes da China ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros existentes, os custos pós-importação e o estádio de comercialização.
(77)
A comparação mostrou que, durante o PI, as importações do produto em causa foram vendidas na União a preços que subcotaram os da indústria da União. Quando expresso em percentagem dos últimos, o nível de subcotação oscilou entre 44 % e 57 %. Os cálculos basearam-se nos dados apresentados pelos produtores da União incluídos na amostra e pelos produtores-exportadores da China incluídos na amostra.
4. Importações provenientes de países terceiros que não a China
(78)
No quadro que se segue, é apresentado o volume das importações provenientes de outros países terceiros no período considerado. As quantidades e tendências de preços indicadas baseiam-se em dados do Eurostat.
Quadro 3
Importações provenientes de outros países terceiros
2007
2008
2009
PI
Importações provenientes de outros países (1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Índice (2007 = 100)
100
85
60
60
Parte de mercado das importações provenientes de outros países
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Preço médio (EUR/ m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Índice (2007 = 100)
100
113
122
122
Importações provenientes da Turquia (1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Parte de mercado da Turquia
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Preço médio (EUR/ m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importações provenientes de países que não a China & Turquia
38 941
31 002
22 627
22 322
Índice (2007 = 100)
100
80
58
57
Preço médio (EUR/ m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
As importações provenientes de outros países terceiros diminuíram 40 % durante o período considerado. Assim, a parte de mercado destas importações diminuiu 14 %, passando de 6,2 % para 5,3 %.
(80)
É de assinalar que os preços médios de importação de outros países terceiros aumentaram 22 % durante o período considerado, mantendo-se consistentemente superiores ao preço médio de venda das vendas de exportação chinesas (em 19 % durante o PI).
5. Situação da indústria da União
5.1. Generalidades
(81)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, a Comissão examinou todos os factores e índices económicos pertinentes que influenciam a situação da indústria da União.
(82)
Os indicadores macroeconómicos (produção, capacidade, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento e amplitude das margens de dumping) foram avaliados ao nível de toda a indústria da União. A avaliação baseou-se na informação facultada pelas associações nacionais e europeias, cruzada com os dados fornecidos pelos produtores e estatísticas oficiais disponíveis.
(83)
A análise dos indicadores microeconómicos (preços unitários médios, emprego, salários, produtividade, existências, rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital) foi realizada a nível dos produtores da União incluídos na amostra. A avaliação baseou-se nas informações por eles fornecidas, devidamente verificadas.
5.2. Indicadores macroeconómicos
5.2.1. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(84)
A produção da indústria da União diminuiu substancialmente (32 %) no período considerado. A redução tem termos globais (durante o período considerado) reflectiu a diminuição substancial do consumo (29 % durante o período considerado, ver considerando 72). Seguiu, porém, uma tendência diferente. Baixou 32 % entre 2007 e 2009, registando-se a queda mais acentuada (23 %) entre 2008 e 2009. Em seguida, estabilizou entre 2009 e o PI.
Quadro 4
Produção total da União
2007
2008
2009
PI
Volume (1 000 m2)
Produção
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Índice (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
A capacidade de produção da indústria da União baixou 5 % entre 2007 e 2008, e 2 % entre 2008 e o PI. A utilização da capacidade resultante revelou uma diminuição global de 27 % entre 2007 e o PI.
Quadro 5
Capacidade de produção e utilização da capacidade
2007
2008
2009
PI
Volume (1 000 m2)
Capacidade de produção
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Índice (2007 = 100)
100
95
93
93
Utilização da capacidade
87 %
81 %
64 %
64 %
Índice (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Volume de vendas e parte de mercado
(86)
Seguindo a evolução dos volumes de produção, as vendas da indústria da União no mercado da União a clientes independentes desceram a uma taxa comparável com a da diminuição do consumo, ou seja, 30 % durante o período considerado. As vendas da indústria da União têm acompanhado uma tendência similar à do consumo em termos de diminuições anuais.
Quadro 6
Volume de vendas a clientes independentes
2007
2008
2009
PI
Volume (1 000 m2)
Vendas na União
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Índice (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
A parte de mercado da indústria da União diminuiu um ponto percentual durante o período considerado.
Quadro 7
Parte de mercado da UE
2007
2008
2009
PI
Parte de mercado da União
89 %
89 %
90 %
88 %
Índice (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Emprego e produtividade
(88)
O emprego diminuiu 11 % entre 2007 e 2008. Durante o período considerado, baixou 16 %.
Quadro 8
Emprego
2007
2008
2009
PI
Período médio
Emprego total
92 588
82 214
79 518
77 458
Índice (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
A produtividade da mão-de-obra da indústria da União, medida como produção anual por trabalhador, manteve-se estável entre 2007 e 2008. Contudo, de 2008 até ao PI, registou-se um ligeiro declínio na produtividade (19 %) relacionado com a quebra na produção.
Quadro 9
Produtividade
2007
2008
2009
PI
Produtividade (m2 por ano/trabalhador)
17 439
17 453
13 834
14 132
Índice (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Amplitude da margem de dumping
(90)
As margens de dumping são indicadas supra na secção relativa ao dumping. Todas as margens estabelecidas são significativamente superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável.
5.3. Indicadores microeconómicos
(91)
Os elementos microeconómicos (existências, preços de venda, cash flow, rendibilidade, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital, investimentos e salários) foram analisados ao nível das diversas empresas, ou seja, ao nível dos produtores da União incluídos na amostra.
5.3.1. Observação geral
(92)
No caso de alguns indicadores microeconómicos (preço de venda, custo de produção, rendibilidade e retorno dos investimentos, isto é, os indicadores que não são expressos em valores absolutos, ou seja, apenas valores expressos em percentagens), os resultados das empresas incluídas na amostra num segmento específico foram ponderados em conformidade com a parte desse segmento na produção total da União (utilizando a ponderação específica de cada segmento no total do sector dos ladrilhos de cerâmica - 52 % para as pequenas empresas e 24 %, respectivamente, para as médias e grandes empresas). Assim, garantiu-se que os resultados das grandes empresas não dominassem a análise do prejuízo e que a situação das pequenas empresas, que são colectivamente responsáveis pela maior parte da produção da União, fosse correctamente espelhada.
5.3.2. Existências
(93)
Apesar de, durante o período considerado, o nível das existências finais da indústria da União ter baixado 14 % em termos absolutos, quando expresso em percentagem da produção, aumentou substancialmente (37 %).
Quadro 10
2007
2008
2009
PI
Existências (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Índice (2007 = 100)
100
105
82
86
Existências em percentagem de produção
43 %
49 %
55 %
59 %
Índice (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
O aumento das existências é um factor de prejuízo revelador. As empresas do sector mantêm normalmente existências de três meses de produção mas a pressão das importações chinesas objecto de dumping forçou-as a aumentar as suas existências até seis meses de produção. De facto, observou-se um aumento anual regular e constante das existências de 43 % em 2007 para 59 % no PI.
(95)
Esse aumento das existências explica-se pelo facto de os produtores-exportadores chineses se terem concentrado nas vendas de grandes lotes de produtos homogéneos, enquanto a oferta da indústria da União incidiu sobre uma variedade muito maior de produtos em termos de tipo, cor e dimensão. A fim de reagir num prazo muito curto a encomendas muito específicas, a indústria da União teve de aumentar as suas existências.
5.3.3. Preços de venda
(96)
Os preços unitários de venda da indústria da União baixaram 10 % durante o período considerado.
Quadro 11
Preço unitário no mercado UE
2007
2008
2009
PI
Preços unitários de venda da União (EUR/ m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Índice (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
O aumento dos preços deveu-se a vários factores. Em primeiro lugar, foi necessário recuperar os aumentos dos custos de produção, que subiram 14 % durante o mesmo período (ver considerando 106). O aumento do preço decorreu igualmente do aumento das existências (ver considerando 95) e da alteração da gama de produtos oferecida pela indústria da União. As importações provenientes da China concentraram-se em grandes lotes de produtos homogéneos. A indústria da União teve, assim, de se concentrar em lotes pequenos do produto em causa, em que a procura era mais fragmentada, as quantidades menores e a variedade maior em termos de tipo, cor e dimensão.
(98)
Contudo, apesar do aumento dos preços unitários, a indústria da União funcionou abaixo do lucro-alvo. Com efeito, o segmento das pequenas empresas não era rentável.
(99)
A evolução dos preços das importações provenientes da China foi delineada no considerando 75. Como se pode observar, esses preços acompanharam uma tendência diferente da da indústria da União e foram consistentemente inferiores. Durante o PI, os preços da China foram iguais a metade dos preços da indústria da União.
5.3.4. Rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital, investimentos e salários
(100)
Como já foi mencionado, o aumento do custo de produção foi superior ao aumento dos preços de venda. Com um aumento dos custos de 14 % durante o período considerado, a indústria da União apenas pôde aumentar em 9 % os seus preços. A rendibilidade diminuiu em seguida, passando de 3,9 % em 2007 para 0,4 % no PI. A indústria registou o lucro mais baixo em 2009, altura em que não pôde cobrir os seus custos e registou uma perda de 1,2 %. Dos três segmentos, o mais afectado foi o das pequenas empresas, que tem vindo a registar perdas desde 2008. As médias e grandes empresas, apesar das diminuições substanciais de rendibilidade, conseguiram vender com lucros modestos mas não sustentáveis.
(101)
Os lucros atingidos pelas grandes e médias empresas não podem ser divulgados por razões de confidencialidade. No segmento das grandes empresas, o cálculo dos lucros baseou-se nos dados de uma empresa, sendo que os resultados das médias empresas permitiriam às outras empresas calcular os lucros de outros segmentos, já que são conhecidos os lucros ponderados globais.
Quadro 12
Rendibilidade, cash flow, RI, investimentos e salários
2007
2008
2009
PI
Rendibilidade líquida das vendas da União a clientes independentes (% das vendas líquidas)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Cash flow (1 000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Índice (2007 = 100)
100
64
48
46
RI (lucro líquido em % do valor contabilístico líquido dos investimentos)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Investimentos líquidos (1 000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Índice (2007 = 100)
100
100
70
72
Custo anual da mão-de-obra por trabalhador
38 910
39 714
37 366
37 242
Índice (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
A tendência em termos de cash flow, que representa a capacidade de uma indústria autofinanciar as suas actividades, manteve-se positiva durante o período considerado. Entre 2007 e o PI, porém, desceu cerca de 54 %.
(103)
O retorno dos investimentos («RI») acompanhou, em traços largos, a tendência da rendibilidade no decurso de todo o período considerado.
(104)
Entre 2007 e o PI, o fluxo anual de investimentos no produto em causa realizados pela indústria da União diminuiu 28 %.
(105)
Entre 2007 e o PI, o salário médio por trabalhador diminuiu 4 %.
5.3.5. Custo de produção
Quadro 13
Custo de produção
2007
2008
2009
PI
Custo de produção (EUR/ m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Índice
100
108
114
114
(106)
Como já foi indicado, o custo de produção aumentou 14 % durante o período considerado. Esse aumento deveu-se a um aumento das existências (ver considerando 95) e à alteração na gama de produtos proposta pela indústria da União (maior variedade de produtos em termos de tipo, cor e dimensão), enquanto as importações chinesas se concentraram em grandes lotes do produto homogéneo. A indústria da União teve de aumentar as suas existências, a fim de poder reagir num prazo curto a encomendas muito específicas, tendo tido igualmente de fornecer uma variedade de produtos maior.
6. Conclusão sobre o prejuízo
(107)
O inquérito mostrou que indicadores de prejuízo como volume de produção, utilização da capacidade, vendas a clientes independentes e emprego se deterioraram durante o período considerado. Apesar de não se poder ignorar que a evolução negativa do consumo teve um efeito negativo na indústria da União, é de assinalar que as importações chinesas conseguiram aumentar a sua parte de mercado pressionando os preços.
(108)
Acresce que os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro dos produtores da União - como rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow - foram afectados de forma francamente negativa durante o período considerado. Um factor de prejuízo revelador é o aumento substancial das existências (em 37 %) durante o período considerado. Esse aumento explica-se pelo facto de os produtores-exportadores chineses se terem concentrado nas vendas de grandes lotes de produtos homogéneos, enquanto a indústria da União propôs uma variedade muito maior de produtos em termos de tipo, cor e dimensão. A indústria da União teve de aumentar as suas existências, a fim de poder reagir num prazo curto a encomendas muito específicas e fornecer uma variedade de produtos maior.
(109)
Apesar de os preços de venda da indústria da União terem aumentado durante o período considerado, tal deve-se principalmente à subida do custo de produção. Globalmente, a rendibilidade deteriorou-se durante o período considerado. Com efeito, o segmento das pequenas empresas, que constitui metade da indústria da União, regista perdas desde 2008. Por conseguinte, apesar do aumento dos preços de venda, a indústria não conseguiu registar um lucro suficiente. A indústria não pôde aumentar os seus preços de vendas até um nível que lhe permitisse obter as taxas de rendibilidade necessárias à viabilidade a longo prazo.
(110)
A análise das tendências de preços baseada nos valores do Eurostat mostrou que o diferencial de preço entre as importações objecto de dumping provenientes da China e os preços da indústria da União aumentou cerca de 40 % em 2007 e 2008, atingindo cerca de 50 % em 2009 e no PI.
(111)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
1. Introdução
(112)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, examinou-se se o importante prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objecto de dumping provenientes do país em causa. Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
2. Impacto das importações provenientes da China
(113)
A crescente parte de mercado dos produtores-exportadores chineses durante o período considerado coincidiu no tempo com uma diminuição dos lucros da indústria da União e com um aumento substancial das suas existências.
(114)
Tal coincidiu igualmente com uma descida no consumo da União. Contudo, embora o volume das importações chinesas tenha diminuído 9 pontos percentuais entre 2007 e 2009, acompanhando o consumo decrescente (embora a um ritmo diferente, já que o consumo baixou 23 pontos percentuais durante o mesmo período), a parte de mercado chinesa cresceu continuamente desde 2007. Acresce que, entre 2009 e o PI, apesar de uma nova baixa de 6 pontos percentuais no consumo, as importações chinesas aumentaram 6 pontos percentuais.
(115)
O diferencial de preço (baseado nos valores médios fornecidos pelo Eurostat) entre as importações chinesas e os preços da indústria da União foi muito significativo durante todo o período considerado. O facto de, já em 2007, se ter elevado a mais de 40 % sugere que a estratégia de preço dos produtores-exportadores chineses se iniciou antes da crise económica. Este diferencial também aumentou após a crise, tendo atingido 50 % no PI.
(116)
A crescente parte de mercado das importações chinesas em combinação com a diminuição dos preços e o aumento do diferencial de preço entre os preços da União e da China coincidiram no tempo com a deterioração da situação da indústria da União.
3. Efeitos de outros factores
3.1. Impacto das importações provenientes de países terceiros que não a China
(117)
O volume das importações provenientes de países terceiros que não a China baixou 40 % durante o período considerado. A parte de mercado dessas importações também desceu ligeiramente durante o mesmo período (cerca de 1 %). Embora os preços dessas importações fossem comparáveis com os preços chineses em 2007, o diferencial de preço aumentou para 18 % em 2009 e 16 % no PI.
(118)
A Turquia é o segundo maior exportador para a União, com uma parte de mercado de 3 % no PI. Essa parte de mercado manteve-se estável (diminuiu ligeiramente em 0,4 %) durante o período considerado. O volume das importações provenientes da Turquia diminuiu 37 % ao longo do período considerado. Embora os preços das importações turcas fossem inferiores aos da indústria da União (em cerca de 40 % durante o período considerado), o diferencial de preço entre as importações turcas e chinesas aumentou para 16 % em 2009 e no PI, acompanhando um aumento de 22 % nos preços turcos. Nesta base, não se pode excluir que as importações provenientes de países terceiros que não a China possam ter contribuído num grau muito limitado para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. No entanto, não quebraram o nexo de causalidade estabelecido com as importações objecto de dumping provenientes da China.
4. Impacto da elevada fragmentação da indústria da União
(119)
A indústria de ladrilhos da União é muito fragmentada. Contudo, o número global de empresas diminuiu durante o período considerado, devido a um processo de consolidação que tem vindo a decorrer nas últimas duas décadas. Mais importante ainda, contudo, nos Estados-Membros com a maior parte da produção, em que a fragmentação também é mais pronunciada, o inquérito mostrou que as empresas funcionam em pólos. Esta estrutura garante uma afectação eficaz dos recursos. De facto, a fragmentação permite que as grandes empresas subcontratem a pequenas empresas a produção de certos tipos do produto (em termos de cor, dimensão, etc.). Com a ajuda das pequenas empresas, a indústria consegue fornecer muitos tipos do produto num prazo curto. Atendendo ao facto de a concorrência chinesa vender grandes lotes do produto homogéneo e ser totalmente inflexível em termos de concepção, cor, etc., tal tornou-se particularmente importante. Nestas circunstâncias, não é possível estabelecer um nexo de causalidade entre a fragmentação e a deterioração da situação da indústria da União no período considerado.
4.1. Impacto da crise económica
(120)
O inquérito mostrou que a crise económica teve um impacto incontestável na situação da indústria da União.
(121)
O impacto esteve principalmente ligado à recessão na indústria da construção, que se reflectiu na diminuição do consumo de ladrilhos de cerâmica. Em termos gerais, em 2009, o declínio da actividade global de construção da UE elevou-se a 7,5 % (3). O impacto mais preciso do clima económico geral na indústria da construção difere, consoante o segmento específico da referida indústria (4). Em 2009, a diminuição da actividade de construção incidiu principalmente nos segmentos relativos à construção de novas casas e edifícios não residenciais privados. Em contrapartida, a engenharia civil foi menos afectada, tendo o segmento relativo aos edifícios não residenciais públicos inclusive aumentado 1,1 % em 2009. Segundo a Federação Europeia da Indústria da Construção, estas tendências reflectem acções governamentais destinadas a manter ou mesmo aumentar a despesa em edifícios e infra-estruturas públicos, no âmbito dos pacotes nacionais de incentivo. Os incentivos fiscais similares para soluções energéticas eficazes atenuaram o impacto da recessão económica sobre as actividades de renovação e manutenção.
(122)
Os desenvolvimentos expostos tiveram um efeito positivo nos segmentos relativos à renovação e manutenção (consequências positivas para a produção, as vendas e a rendibilidade da indústria a jusante, já que as margens de lucro são superiores no segmento de retalho). Em qualquer dos casos, estes segmentos foram menos afectados pela recessão económica.
(123)
A análise que se segue demonstra que, apesar de a recessão económica ter tido um impacto na situação da indústria da União, o prejuízo importante sofrido pela indústria da União foi de facto causado pelas importações objecto de dumping provenientes da China.
(124)
Em primeiro lugar, o inquérito mostrou que a indústria da construção começou a recuperar dos efeitos da recessão económica no PI, enquanto os indicadores da indústria da União continuaram a mostrar uma tendência decrescente.
(125)
Em segundo lugar, a evolução das existências é um elemento importante, que, neste caso, serve de indicador de prejuízo revelador (ver considerando 93). Observou-se um aumento anual das existências bastante estável. Este tipo de aumento regular e estável sugere que a indústria da União estava, na realidade, sobretudo sob a pressão constante dos produtores-exportadores chineses. Se o aumento das existências fosse atribuível à recessão económica, ter-se-ia provavelmente observado um aumento substancial nos anos da crise e não uma tendência constante durante todo o período considerado.
(126)
Por último, a análise dos valores relativos à rendibilidade, especialmente das pequenas empresas, que foram responsáveis por quase 50 % da produção da União durante o PI, mostra que estas empresas atingiram um lucro muito modesto de 0,3 % já em 2007, tendo registado perdas desde então. Tal sugere que a sua situação começou a deteriorar-se já antes da crise.
(127)
Atendendo ao que precede, considera-se que a deterioração da situação económica da indústria da União foi principalmente causada pelas importações objecto de dumping provenientes da China. Mesmo que a crise económica e a contracção da procura dela resultante possam ter contribuído para o prejuízo sofrido pela indústria da União, o seu impacto não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
4.2. Alegações relativas a prejuízo auto-infligido
(128)
Um importador alegou que a principal causa do prejuízo teriam sido as vendas a preços baixos realizadas por produtores polacos de ladrilhos. A este propósito, note-se que a análise do prejuízo deve ser realizada ao nível da indústria da União no seu todo e não em relação a uma parte desta. A Comissão, no entanto, analisou a situação do mercado polaco com base nas informações disponíveis (recorde-se que a empresa polaca incluída na amostra decidiu interromper a colaboração e mais nenhuma empresa polaca concordou em colaborar).
(129)
Em primeiro lugar, constatou-se que, em termos de volumes, as vendas polacas para o resto do mercado da União representaram uma parte de mercado inferior a 3 % durante o PI.
(130)
Em segundo lugar, se as empresas polacas tivessem colaborado no inquérito e os seus preços tivessem sido tomados em consideração na análise da subcotação, o seu peso teria sido muito limitado no cálculo global da subcotação. Devido à falta de colaboração por parte da empresa polaca, não foi possível dispor de informações pormenorizadas sobre preços por NCP. Contudo, mesmo numa abordagem de «impacto máximo», partindo do princípio de que todas as vendas polacas teriam sido incluídas no cálculo, o impacto teria sido marginal e não teria alterado a situação geral, atendendo aos volumes relativamente baixos de vendas (5).
(131)
Nesta base, o impacto das vendas polacas sobre o prejuízo sofrido pela indústria da União, se algum houve, foi limitado.
(132)
Outra alegação, relativa ao prejuízo auto-infligido, referiu que alguns produtores da União teriam completado os seus catálogos com ladrilhos chineses importados, e revendido esses ladrilhos sob as respectivas marcas. Esta alegação não foi contudo fundamentada e, além disso, os elementos de prova recolhidos durante o inquérito mostraram que essas importações foram marginais. Por conseguinte, não se pode concluir que essas importações efectuadas pelos produtores da UE contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
5. Resultados das exportações da indústria da União
(133)
Para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados os resultados das exportações por serem um dos factores conhecidos que poderiam ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de assegurar que o eventual prejuízo causado por esses outros factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping. A análise dos dados do Eurostat mostrou que, de facto, as exportações provenientes da União diminuíram 44 %. Contudo, os preços dessas exportações aumentaram 32 %. No caso dos produtores colaborantes incluídos na amostra, a diminuição foi menos pronunciada (- 24 %). O inquérito mostrou igualmente que a parte das exportações expressa em percentagem do total de vendas da indústria da União aumentou de 17 % em 2007 para 19 % em 2009. Além disso, apesar de os volumes das exportações dos produtores da União colaborantes terem baixado, essa diminuição foi menos pronunciada que a queda das vendas no mercado da União (- 24 % para as exportações em comparação com - 30 % para as vendas da União). Por conseguinte, considera-se que a diminuição do volume das exportações não pode explicar o nível de prejuízo sofrido pela indústria da União.
(134)
Atendendo ao que precede, concluiu-se, a título provisório, que os resultados das exportações da indústria da União não contribuíram para o prejuízo importante por esta sofrido.
6. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(135)
Assim, concluiu-se que existe um nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido pela indústria da União e as importações objecto de dumping provenientes da China. A crise económica e as importações provenientes de países terceiros que não a China tiveram um impacto sobre a situação da indústria da União, mas este não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
(136)
Atendendo à análise supra dos efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União, concluiu-se, a título provisório, que existe um nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping provenientes da China e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União durante o PI.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. Interesse da indústria da União
(137)
Registou-se um nível elevado de colaboração e apoio por parte da European Association (Cerame-Unie) e das principais associações nacionais de produtores. Além disso, nenhum produtor da União manifestou a sua oposição relativamente ao início do inquérito ou à instituição de medidas. Este facto indica que a instituição de medidas é claramente do interesse dos produtores da União.
(138)
O inquérito mostrou que a indústria da União está a sofrer um prejuízo importante devido aos efeitos de importações objecto de dumping cujos preços representam uma subcotação dos seus preços, conforme se explica no considerando 76 e seguintes.
(139)
É de esperar que a adopção de medidas, no sentido de evitar uma nova progressão das importações objecto de dumping a baixo preço, beneficie a indústria da União.
(140)
Caso não sejam instituídas medidas, é de prever a continuação, ou mesmo o aumento, das importações de ladrilhos de cerâmica objecto de dumping a baixo preço. O efeito da depressão dos preços de venda exercida pelas importações objecto de dumping provenientes da China continuaria a comprimir os preços de venda e os lucros dos produtores da União.
(141)
Uma vez que a situação financeira e a rendibilidade da indústria da União não são suficientemente fortes para resistir a uma maior pressão sobre os preços exercida pelas importações objecto de dumping que subcotam consideravelmente os seus preços, tal situação é susceptível de conduzir à extinção gradual de um grande número de produtores da União.
2. Interesse dos importadores
(142)
A colaboração dos importadores e utilizadores independentes correspondeu a cerca de 6 % do volume total das importações provenientes da China. No exercício de amostragem (ver considerando 15), foram seleccionados sete importadores independentes (sendo um deles utilizador), responsáveis por cerca de 5 % do total das importações provenientes da China. Os importadores colaborantes comercializavam principalmente ladrilhos, à excepção de um importador, para o qual o comércio de ladrilhos representava uma pequena parte do conjunto da sua actividade comercial. No caso destes importadores colaborantes, a parte das importações provenientes da China nas suas aquisições totais foi muito significativa (mais de 3/4). Apesar de, aparentemente, existir uma margem para absorver um aumento de preço das importações chinesas, uma vez que a margem do importador relativamente a essas importações é de aproximadamente 50 %, estes registaram normalmente lucros na ordem dos 5 %.
(143)
Consequentemente, de um mero ponto de vista dos custos, caso fossem instituídas, as medidas iriam com toda a probabilidade ter um impacto na actividade comercial dos importadores.
(144)
O inquérito, no entanto, revelou que os importadores e utilizadores podem mudar para produtos adquiridos a países terceiros ou dentro da União. Essa mudança pode operar-se muito facilmente, uma vez que o produto objecto de inquérito é fabricado em vários países, tanto dentro como fora da União (Turquia, Emirados Árabes Unidos, Egipto, Sudeste Asiático, Brasil e outros).
(145)
Um importador declarou ter tentado mudar de fornecedores, devido ao início do inquérito, mas que os seus esforços teriam sido infrutíferos. Por seu turno, um outro importador afirmou que esse processo já estaria em curso aquando do inquérito, sendo coroado de êxito. Um terceiro importador declarou que iria alargar a sua carteira a produtores não chineses, e que tal não constituiria qualquer problema.
(146)
Por conseguinte, concluiu-se provisoriamente que a instituição de medidas não impediria os importadores da União de comprarem produtos similares a outras fontes. Acresce que o objectivo dos direitos anti-dumping não é vedar canais comerciais específicos, mas restaurar as condições equitativas e combater as práticas de comércio desleal.
(147)
Por último, o nível bastante baixo de colaboração dos importadores independentes poderá sugerir que a instituição de medidas não teria um impacto significativo na sua actividade.
3. Interesse dos utilizadores
(148)
A Comissão contactou duas importantes associações de utilizadores na União.
(149)
O sector da construção (representado pela Federação Europeia da Indústria da Construção) decidiu não colaborar activamente no inquérito. Respondeu ao inquérito inicial da Comissão, mas, em seguida, deixou de colaborar devido à falta de interesse dos seus membros.
(150)
Este baixo nível de colaboração dos utilizadores deixa entender que o sector não depende fortemente das importações chinesas ou que, no caso de serem instituídas medidas, não seria significativamente afectado. Tal parece ser particularmente verdadeiro no sector da construção, no qual, como declarado pelos produtores durante as visitas de verificação, o peso dos ladrilhos de cerâmica nos custos finais é marginal. Tal parece razoável, atendendo ao custo dos restantes materiais nas novas construções ou nas renovações. Além disso, como já mencionado, seria possível mudar de fontes de abastecimento com relativa facilidade.
(151)
A European Do-It-Yourself Association (EDRA) contactou a Comissão em nome dos seus membros. Esta associação apresentou as suas observações no início do inquérito, alegando que os direitos conduziriam a um aumento nos preços do consumidor e que uma mudança para outras fontes de abastecimento iria dar azo a um custo elevado, tanto para os distribuidores como para os clientes. Estas alegações não foram, contudo, fundamentadas.
4. Interesse dos consumidores finais
(152)
A Comissão contactou uma associação de consumidores, que respondeu não estar interessada em colaborar. Nenhuma outra associação de consumidores se deu a conhecer.
(153)
Prevê-se que o impacto dos direitos anti-dumping sobre os consumidores seja limitado, já que a margem aplicada pelos revendedores é normalmente muito elevada. Mesmo no caso de os preços aumentarem, estes teriam um impacto limitado sobre os consumidores, uma vez que o aumento de preço oscilaria entre 1,5 e 3 EUR por m2 (com base no preço médio das importações chinesas de 4,5 EUR no PI). Os consumidores individuais compram quantidades limitadas de ladrilhos, e não muito frequentemente. Além disso, um aumento de preço a curto prazo pode ter efeitos benéficos a longo prazo para os consumidores, ao garantir a concorrência no mercado. A falta de concorrência pode levar, a longo prazo, a um aumento de preço ainda maior e ao desaparecimento das importações a baixo preço.
5. Interesse dos fornecedores
(154)
Durante o inquérito, não se deram a conhecer nem fornecedores, nem associações de fornecedores.
(155)
O inquérito revelou que os fornecedores que poderiam estar mais interessados no processo em curso eram os fabricantes do equipamento para a produção de ladrilhos. O inquérito mostrou que certos produtores chineses adquiriam esse equipamento a fornecedores sedeados na União. No entanto, os dados oficiais parecem indicar que as vendas da União à China registaram uma tendência ligeiramente decrescente estável durante a última década, e que a China representou uma parte considerável, mas não desmesurada, das suas vendas (cerca de 10 %). Com efeito, os principais clientes dos fornecedores eram produtores da União, pelo que os fornecedores estão fortemente interessados e dependem do desempenho da indústria da União.
(156)
Acresce que a falta de colaboração deste sector deixa entender que os fornecedores não consideram que as medidas anti-dumping sobre as importações do produto em causa iriam prejudicar significativamente a sua situação.
6. Conclusão sobre o interesse da União
(157)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que, em termos globais, não existem razões imperiosas para não instituir medidas provisórias aplicáveis às importações de ladrilhos de cerâmica originários da China.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
(158)
Tendo em conta as conclusões provisórias relativas ao dumping, ao prejuízo dele resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações do produto em causa provenientes da China, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
2. Medidas provisórias
(159)
À luz do exposto, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da China, ao nível da mais baixa das margens de dumping e prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior.
(160)
As taxas do direito anti-dumping aplicáveis a cada uma das empresas especificadas no presente regulamento foram fixadas com base nas conclusões do presente inquérito. Por conseguinte, traduzem a situação verificada durante o inquérito no que diz respeito a essas empresas. As referidas taxas do direito (contrariamente ao direito à escala nacional aplicável a «todas as outras empresas») são, pois, exclusivamente aplicáveis às importações de produtos originários da República Popular da China e produzidos pelas empresas e, por conseguinte, pelas entidades jurídicas especificamente mencionadas. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa não expressamente mencionada na parte dispositiva do presente regulamento, incluindo as entidades coligadas com as empresas especificamente mencionadas, não podem beneficiar dessas taxas, estando sujeitos à taxa do direito aplicável a «todas as outras empresas».
(161)
Qualquer pedido de aplicação a empresas individuais dessas taxas do direito anti-dumping (por exemplo, na sequência de uma alteração da firma da entidade ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deve ser imediatamente apresentado à Comissão (6) e conter todas as informações pertinentes, nomeadamente a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação associada, designadamente, a essa alteração da firma ou nessas novas entidades de produção ou de venda. Se necessário, o regulamento será alterado em conformidade, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de taxas do direito individual.
(162)
A fim de assegurar a aplicação adequada do direito anti-dumping, o nível do direito residual deve ser aplicável não só aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito, mas igualmente aos produtores que não efectuaram qualquer exportação para a União durante o PI.
(163)
Para limitar os riscos de evasão devidos à grande diferença entre as taxas dos direitos, considera-se necessário adoptar, no caso em apreço, medidas especiais para assegurar a correcta aplicação dos direitos anti-dumping. Essas medidas especiais incluem o que a seguir se descreve: a apresentação às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros de uma factura comercial válida, em conformidade com as disposições do anexo do presente regulamento. As importações que não sejam acompanhadas da referida factura serão sujeitas ao direito anti-dumping residual aplicável a todos os outros exportadores.
(164)
No caso de as exportações de uma das empresas que beneficiam de uma taxa do direito individual mais baixa aumentarem significativamente de volume após a instituição das medidas em causa [consoante o caso, pode ser introduzida uma percentagem], tal aumento de volume poderá ser considerado, em si mesmo, como constitutivo de uma alteração dos fluxos comerciais devida à instituição de medidas, na acepção do artigo 13.o, n.o 1, do regulamento de base. Em tais circunstâncias, e uma vez reunidas as condições necessárias, será possível iniciar um inquérito antievasão. Esse inquérito poderá examinar, entre outros aspectos, a necessidade de revogar a(s) taxa(s) do direito individual e a consequente aplicação de um direito à escala nacional.
(165)
As taxas de direito propostas a seguir indicadas baseiam-se nas margens de dumping estabelecidas pelo inquérito, uma vez que foram inferiores às margens de prejuízo. Foram estabelecidos os seguintes direitos anti-dumping provisórios:
Empresa
Margem de dumping
Direito provisório
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Todos os outros produtores colaborantes
32,3 %
32,3 %
Todos os outros
73,0 %
73,0 %
H. DISPOSIÇÃO FINAL
(166)
As conclusões provisórias expendidas serão divulgadas a todas as partes interessadas, que serão convidadas a apresentar os seus pontos de vista por escrito e a solicitar uma audição. As suas observações serão analisadas e levadas em consideração, sempre que se justifique, antes de se chegar às conclusões definitivas. Além disso, é conveniente indicar que as conclusões relativas à instituição de direitos anti-dumping para efeitos do presente regulamento são provisórias e podem ser reexaminadas com vista à instituição de eventuais conclusões definitivas,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre as importações de ladrilhos e placas (lajes), para pavimentação ou revestimento, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica; sobre as importações de cubos, pastilhas e artigos semelhantes, para mosaicos, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica, mesmo com suporte, actualmente classificados nos códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 e 6908 90 99, e originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping provisório aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado referido no n.o 1 e fabricado pelas empresas a seguir apresentadas são as seguintes:
Empresa
Direitos
Código adicional TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Empresas indicadas no anexo I
32,3 %
B012
Todas as outras empresas
73,0 %
B999
3. A aplicação das taxas individuais previstas para as empresas mencionadas no n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que esteja em conformidade com os requisitos definidos no anexo II. Se essa factura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a «todas as outras empresas».
4. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
5. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
1. Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar os seus pontos de vista por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
2. Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 16 de Março de 2011.