РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 492/2010 DO CONSELHO
de 3 de Junho de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio originário da República Popular da China e da Indonésia, na sequência de um reexame da caducidade ao abrigo do n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o e o n.o 2 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pela Comissão Europeia, após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. MEDIDAS EM VIGOR
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 435/2004 (2), de 8 de Março de 2004, o Conselho instituiu, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio originário da República Popular da China («China») e da Indonésia (conjuntamente «países em causa»).
2. INQUÉRITO ACTUAL
2.1. PEDIDO DE REEXAME
(2)
Em 11 de Dezembro de 2008, Productos Aditivos S.A., o único produtor de ciclamato de sódio na União, apresentou um pedido de reexame da caducidade.
(3)
O pedido baseou-se no facto de a caducidade das medidas poder conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
2.2. INÍCIO
(4)
Tendo decidido, após consulta ao Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para iniciar um reexame da caducidade, a Comissão deu início a um inquérito, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, em 10 de Março de 2009, através da publicação de um aviso no Jornal Oficial da União Europeia (3) («aviso de início»).
2.3. PERÍODO DE INQUÉRITO
(5)
O inquérito sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping e do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2008 e 31 de Dezembro de 2008 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2005 e o final do período de inquérito («período considerado»).
3. PARTES INTERESSADAS NO PRESENTE INQUÉRITO
(6)
A Comissão informou oficialmente o produtor da União requerente, os importadores, fornecedores e utilizadores conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos da China e da Indonésia e as autoridades dos países em causa sobre o início do reexame da caducidade.
(7)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição nos prazos fixados no aviso de início, mas a Comissão Europeia não recebeu qualquer pedido nesse sentido.
(8)
A Comissão enviou questionários a todos os produtores-exportadores conhecidos da China e da Indonésia. Duas empresas da China, ambas pertencentes ao grupo Rainbow Rich Industrial Ltd., baseado em Hong Kong, e duas empresas da Indonésia manifestaram a vontade de colaborar e responderam ao questionário sobre o dumping.
(9)
Deram-se a conhecer dois outros produtores chineses, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, e Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. O inquérito inicial confirmou que estas empresas não praticavam dumping no mercado da União. Por conseguinte, Fang Da Food Additive (Shenzhen) e Fang Da Food Additive (Yan Quan) não são abrangidas pelo presente reexame da caducidade.
4. VERIFICAÇÃO DAS INFORMAÇÕES RECEBIDAS
(10)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a continuação ou probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, bem como para examinar o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
4.1.
PRODUTORES-EXPORTADORES DA REPÚBLICA POPULAR DA CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
e a empresa ligada Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong)
4.2.
PRODUTORES-EXPORTADORES DA INDONÉSIA
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUTOR DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
-
Productos Aditivos S.A., Espanha
4.4.
IMPORTADOR/COMERCIANTE INDEPENDENTE
-
Beneo Palatinit GmbH, Alemanha
4.5.
UTILIZADOR
-
Schweppes International Ltd., Países Baixos
5. DIVULGAÇÃO
(11)
Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais se pretendia recomendar que fossem instituídos direitos anti-dumping sobre as importações de ciclamato de sódio originário da China e da Indonésia.
(12)
Em conformidade com o disposto no regulamento de base, na sequência da divulgação das conclusões, foi concedido um prazo às partes para apresentarem as suas observações.
(13)
As observações apresentadas, oralmente e por escrito, pelas partes foram devidamente levadas em consideração, tendo as conclusões definitivas sido alteradas em conformidade sempre que tal se afigurou necessário.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. PRODUTO EM CAUSA
(14)
O produto em causa no presente reexame é idêntico ao do inquérito inicial, ou seja ciclamato de sódio («CS») originário da China e da Indonésia («produto em causa») actualmente abrangido pelo código NC ex 2929 90 00.
(15)
Como demonstrado pelo inquérito inicial e confirmado pelo reexame actual, o ciclamato de sódio é um produto de base utilizado como aditivo alimentar, autorizado na União Europeia e em muitos outros países como edulcorante em bebidas e alimentos hipocalóricos e dietéticos. É largamente utilizado como aditivo pela indústria alimentar, bem como pelos produtores de edulcorantes de mesa hipocalóricos e dietéticos. A indústria farmacêutica utiliza também o produto em pequenas quantidades.
2. PRODUTO SIMILAR
(16)
Como já acontecera no inquérito inicial, demonstrou-se que o produto em causa produzido na China e na Indonésia e vendido na União apresenta as mesmas características físicas e químicas e destina-se aos mesmos usos que o produto fabricado e vendido pelo requerente no mercado da União, ou que o produzido e vendido no mercado interno da Indonésia que serviu também de país análogo para efeitos do estabelecimento do valor normal para a China.
(17)
Por conseguinte, estes produtos devem ser considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
1. OBSERVAÇÕES PRELIMINARES
(18)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se existia dumping e, em caso afirmativo, se a caducidade das medidas poderia conduzir a uma continuação ou reincidência do dumping. Convém recordar que no contexto dos inquéritos efectuados ao abrigo deste artigo, o estatuto de economia de mercado («EEM») não é objecto de qualquer reexame.
(19)
Em conformidade com o n.o 9 do artigo 11.o do regulamento de base, nos casos em que as circunstâncias não sofreram alterações, utilizou-se o mesmo método que no inquérito inicial. Para determinar a probabilidade de continuação ou de reincidência de dumping, em conformidade com a prática corrente, efectuou-se uma amostragem das transacções, mediante a recolha de dados referentes a quatro meses, cada um deles o último de um trimestre, do PIR. O resultado foi verificado pela análise de algumas outras transacções. Nenhum operador levantou objecções a esta abordagem.
(20)
Segundo as estatísticas da base de dados do Eurostat, entre 3 000 e 5 000 toneladas do produto em causa foram importadas na União durante o PIR. Mais de 90 % destas importações provinham da China e o restante da Indonésia. Não foram registadas quase nenhumas outras importações provenientes de outros países.
2. IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING DURANTE O PERÍODO DE INQUÉRITO
2.1. REPÚBLICA POPULAR DA CHINA
2.1.1. País análogo
(21)
Com excepção das empresas às quais foi concedido o EEM no inquérito inicial, o valor normal para a China foi estabelecido em conformidade com a alínea a) do n.o 7 do artigo 2.o do regulamento de base.
(22)
No inquérito anterior, a Indonésia foi utilizada como país com economia de mercado adequado para determinar o valor normal no que respeita à China.
(23)
Esta escolha foi proposta pela Comissão no aviso de início, e nenhuma das partes interessadas se opôs a esta escolha no prazo previsto para esse efeito.
(24)
Considerou-se que os preços indonésios constituíam preços de substituição razoáveis para os preços chineses, na medida em que a Indonésia dispõe de um mercado interno concorrencial com um número crescente de importações provenientes da China e no qual operam pelo menos seis produtores. Afigura-se, além disso, que o produto objecto do inquérito é produzido unicamente na União, na China e na Indonésia. Não foram apresentados elementos de prova em contrário no âmbito do presente inquérito.
(25)
Por conseguinte, a Indonésia foi utilizada como um país de economia de mercado análogo para efeitos do presente reexame.
2.1.2. Produtores-exportadores chineses que colaboraram
2.1.2.1. Observações preliminares
(26)
Como referido no considerando 8, dois produtores que pertencem ao mesmo grupo baseado em Hong Kong, o «Rainbow Rich Industries», colaboraram no presente reexame. Representam mais de metade das exportações para a União, durante o PIR. Sem ter em conta os volumes de produção e venda das empresas que não são abrangidas pelo procedimento, os produtores colaborantes representavam mais de três quartos da produção chinesa total e quase metade da sua capacidade. A representatividade em termos de exportações para a União era superior a 80 %. Dado este nível de colaboração, utilizou-se a informação circunstanciada obtida junto dos exportadores colaborantes como fonte de avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência de dumping prejudicial por parte da China.
(27)
Um dos produtores que colaborou, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exportou quantidades consideráveis para a União, no PIR, enquanto a filial, Jintian Enterprises (Nanjing), não realizou qualquer exportação para a UE desde a instituição das medidas. Os dados recolhidos durante a visita de verificação às instalações da empresa não exportadora, Jintian Enterprises (Nanjing), permitiram, contudo, a obtenção de uma perspectiva mais precisa do mercado interno chinês, no qual a empresa detém uma considerável parte de mercado, bem como capacidade instalada.
(28)
Durante o inquérito, uma empresa chinesa alegou que os principais produtores chineses se reuniam regularmente para fixar um preço de referência para o mercado interno chinês. Dado a posição dominante destes produtores, este acordo permite manter com êxito os preços do mercado interno chinês a um nível relativamente elevado.
2.1.2.2. Valor normal
(29)
O valor normal para a Golden Time Enterprises (Shenzhen) foi determinado como o preço médio ponderado de todas as vendas efectuadas no mercado interno durante o PIR, pagas ou a pagar por clientes independentes, do tipo do produto em questão.
2.1.2.3. Preço de exportação
(30)
O preço de exportação para a União da Golden Time Enterprises (Shenzhen) era o preço devidamente ajustado, efectivamente pago ou a pagar pelo produto quando vendido para exportação para a UE.
2.1.2.4. Comparação de preços
(31)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio, ponderado para cada tipo do produto em causa, no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização. Nos termos do n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base, e a fim de assegurar uma comparação equitativa, tiveram-se em conta as diferenças dos factores que se alegou e demonstrou afectarem os preços e respectiva comparabilidade. Foram efectuados ajustamentos em relação aos custos de frete interno e marítimo, seguro, crédito, movimentação e embalagem.
2.1.2.5. Margem de dumping
(32)
Em conformidade com o n.o 11 do artigo 2.o do regulamento de base, a margem de dumping foi estabelecida por tipo do produto com base numa comparação entre o valor normal médio ponderado e os preços de exportação médios ponderados no mesmo estádio de comercialização. Esta comparação revelou a existência de dumping durante o PIR, a um nível sensivelmente mais elevado do que o que tinha sido estabelecido aquando do inquérito inicial. Apurou-se uma margem de dumping média ponderada, expressa em percentagem do valor CIF-fronteira da União, era superior a 30 % para a Golden Time Enterprises.
2.1.3. Outros produtores-exportadores chineses
2.1.3.1. Observações preliminares
(33)
As outras importações provenientes da China representavam menos de 5 % do consumo na União.
(34)
A Comissão baseou as suas conclusões relativas aos outros produtores-exportadores chineses nos dados recolhidos durante o inquérito, bem como nas estatísticas oficiais do Eurostat.
2.1.3.2. Valor normal
(35)
O valor normal para os exportadores chineses que não colaboraram foi determinado como o preço médio ponderado das vendas no mercado interno, praticado pelos produtores indonésios que colaboraram, e pago por clientes independentes.
2.1.3.3. Preço de exportação
(36)
O preço de exportação para os exportadores chineses que não colaboraram foi determinado com base nos dados disponíveis, nos termos do artigo 18.o do regulamento de base. Na ausência de outras informações mais fiáveis, foi calculado com base no preço médio de importação CIF-fronteira da União, obtido a partir de estatísticas do Eurostat relativas às importações durante o PIR.
2.1.3.4. Comparação de preços
(37)
O preço de exportação médio ponderado calculado para os outros exportadores chineses foi comparado com o valor normal médio ponderado dos produtores indonésios verificados, à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização.
(38)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A este respeito, procedeu-se a ajustamentos relativamente aos custos referentes a frete interno e marítimo, seguro, movimentação e embalagem. Na ausência de informações mais fiáveis, os ajustamentos foram baseados nos custos verificados do exportador chinês que colaborou.
2.1.3.5. Margem de dumping
(39)
A margem de dumping foi calculada como a diferença entre o valor normal, como determinado no considerando 35, e o preço de exportação, como indicado no considerando 36. Os resultados assim obtidos revelam uma continuação evidente das práticas de dumping durante o período de validade das medidas, com uma margem de dumping superior a 5 %.
2.1.4. Conclusões sobre o dumping por parte da China
(40)
Tendo em conta o que precede, conclui-se que a China continuou a praticar dumping durante o período de aplicação das medidas.
2.2. INDONÉSIA
2.2.1. Observações preliminares
(41)
Como indicado no considerando 8, dois produtores colaboraram no presente reexame: as empresas PT Golden Sari e PT Tunggak Waru Semi. A sua representatividade em termos de exportações para a União situava-se entre 40 % e 60 % durante o PIR (4).
(42)
As informações recolhidas pela Comissão revelaram que existem pelo menos quatro outros produtores do produto em causa na Indonésia. Segundo essas informações, os produtores colaborantes representavam cerca de um terço da produção e das capacidades totais da Indonésia. Por conseguinte, a colaboração por parte da Indonésia no presente reexame foi reduzida.
(43)
Atendendo ao que precede, e em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, as informações relativas a preços no mercado interno, preços de exportação para outros países, produção e capacidade na Indonésia para produtores-exportadores indonésios que não colaboraram basearam-se nos melhores dados disponíveis, incluindo a denúncia e informações de acesso público. As autoridades indonésias pertinentes foram informadas da aplicação do artigo 18.o e das razões para tal. As autoridades indonésias não formularam quaisquer comentários a esse respeito.
(44)
Dos dois exportadores colaborantes, apenas um, PT Golden Sari, exportou para a União durante o PIR. Se bem que não tenha sido possível determinar uma margem de dumping para a PT Tunggak Waru Semi, pois esta empresa não exportou para a União durante o PIR, os seus dados foram mesmo assim utilizados para obter informações, nomeadamente sobre a produção, as capacidades e as exportações para mercados terceiros, o que permitiu obter indicações mais circunstanciadas sobre o mercado interno e os mercados de exportação da Indonésia.
2.2.2. Produtores-exportadores indonésios que colaboraram
2.2.2.1. Valor normal
(45)
O valor normal foi determinado para a PT Golden Sari como o preço médio ponderado de todas as vendas no mercado interno efectuadas durante o PIR, pagas ou a pagar por clientes independentes, do tipo de produto em causa.
2.2.2.2. Preço de exportação
(46)
O preço de exportação para a PT Golden Sari foi estabelecido com base nos preços de exportação efectivamente pagos ou a pagar durante o PIR por clientes independentes na União.
2.2.2.3. Comparação de preços
(47)
O valor normal médio ponderado foi comparado com o preço de exportação médio ponderado (para a União) do produto em causa, no estádio à saída da fábrica e no mesmo estádio de comercialização.
(48)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A esse respeito, foram efectuados ajustamentos no que se refere a custos de frete internacional, seguro, frete interno, embalagem e crédito.
2.2.2.4. Margem de dumping
(49)
O resultado da comparação do valor normal e do preço de exportação mostrou que a empresa PT Golden Sari não praticara qualquer dumping durante o PIR.
2.2.3. Outros produtores-exportadores indonésios
2.2.3.1. Observações preliminares
(50)
Como indicado no considerando 43, devido ao reduzido nível de colaboração no que se refere à Indonésia, a margem de dumping dos exportadores que não colaboraram foi determinada em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base, ou seja com base nos dados disponíveis.
2.2.3.2. Valor normal
(51)
O valor normal foi determinado como o valor normal médio ponderado calculado para os dois produtores colaborantes.
2.2.3.3. Preço de exportação
(52)
Na ausência de outras informações mais fiáveis, o preço de exportação para os exportadores indonésios que não colaboraram foi calculado com base no preço médio de importação CIF-fronteira da União, obtido a partir de estatísticas do Eurostat relativas às importações durante o PIR.
2.2.3.4. Comparação de preços
(53)
O preço de exportação médio ponderado para a União assim obtido para a Indonésia foi comparado no estádio à saída da fábrica com o valor normal médio ponderado estabelecido para os produtores indonésios que colaboraram.
(54)
Para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e a comparabilidade dos mesmos, em conformidade com o n.o 10 do artigo 2.o do regulamento de base. A esse respeito, foram efectuados ajustamentos no que se refere a custos de frete internacional, seguro, frete interno, embalagem e crédito.
2.2.3.5. Margem de dumping
(55)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação revelou a existência de dumping. A margem de dumping estabelecida, expressa em percentagem do preço de importação CIF-fronteira da União aproxima-se dos 30 %.
2.2.4. Conclusões sobre o dumping por parte da Indonésia
(56)
Tendo em vista o acima exposto, conclui-se que continuou o dumping por parte significativa dos produtores indonésios durante o período de aplicação das medidas.
3. EVOLUÇÃO DAS IMPORTAÇÕES EM CASO DE REVOGAÇÃO DAS MEDIDAS
(57)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor contra a China e a Indonésia caducarem.
(58)
A fim de estabelecer se poderia existir reincidência de dumping em caso de revogação das medidas, a Comissão examinou as informações disponíveis sobre a situação dos exportadores e as condições do mercado. A análise baseou-se essencialmente nas informações facultadas nas respostas ao questionário por parte dos produtores colaborantes, informações essas confirmadas aquando das visitas de verificação às instalações. Outras fontes de informação foram igualmente utilizadas, como as estatísticas do Eurostat sobre as importações e as estatísticas oficiais dos países em causa relativas às exportações e ao mercado.
3.1. CHINA
3.1.1. Observações preliminares
(59)
Como indicado no considerando 26, os produtores colaborantes representavam mais dos três quartos da produção chinesa durante o PIR. Tendo em conta o nível elevado de colaboração, considerou-se que poderiam ser recolhidas directamente junto do produtor-exportador informações fiáveis sobre as exportações do produto em causa para a União durante o PIR. De maneira mais geral, os dados relativos ao mercado interno chinês foram recolhidos junto dos dois produtores que foram objecto de verificações.
(60)
Convém recordar que o inquérito mostrou que o dumping praticado pelas empresas chinesas objecto do presente reexame foi mantido a um nível consideravelmente mais elevado do que o estabelecido no inquérito inicial.
3.1.2. Capacidade não utilizada e existências
(61)
Segundo os dados recolhidos pela Comissão durante o inquérito, a capacidade de produção livremente disponível das empresas objecto do presente reexame na China equivale a muitas vezes a dimensão do mercado da União. O inquérito demonstrou que o consumo interno na China não é susceptível de absorver esta capacidade suplementar numa medida considerável.
(62)
Um produtor chinês alegou que tinha a intenção de reduzir consideravelmente a sua capacidade de produção após o PIR. Contudo, não foi apresentado qualquer elemento de prova concreto a esse respeito. Ainda que esse facto pudesse teoricamente traduzir-se numa diminuição das capacidades chinesas, os outros produtores chineses poderiam, contudo, ser incitados a aumentar a utilização da sua capacidade livremente disponível, a fim de preencher o défice que apareceria a nível das exportações da China.
(63)
Além disso, é limitada a capacidade de outros mercados de países terceiros para absorver volumes suplementares consideráveis de importações chinesas. Para começar, vários grandes países não importam o produto referido por razões de regulamentação (nomeadamente os Estados Unidos, a Índia, o Japão, o México, a Coreia do Sul, todo o Médio Oriente). Além disso, segundo as informações recolhidas durante o inquérito, não é provável que os outros mercados relativamente importantes para ciclamato de sódio (América do Sul, África do Sul e Ásia) se venham a desenvolver de forma significativa nos próximos anos. O mercado da União permaneceria, por conseguinte, um mercado-chave para o produto, atractivo não somente devido à sua dimensão, mas igualmente devido à existência de circuitos de distribuição bem conhecidos e bem implantados para importar o produto.
(64)
Considerou-se ainda se a capacidade excedentária poderia ser canalizada para o fabrico de outros produtos nas empresas em causa. Tal não seria, contudo, provável, pois os produtores objecto de verificações não fabricam nenhum outro produto em quantidades importantes e nenhum elemento de prova indicia que os outros produtores chineses de ciclamato de sódio pudessem facilmente voltar-se para outros produtos.
(65)
Os elementos supracitados indicam uma continuação provável de importantes volumes de exportação da China para a União se as medidas vierem a ser revogadas.
3.1.3. Relação entre os preços praticados na União e os preços praticados no mercado interno chinês
(66)
A Comissão observou que as importações elevadas provenientes da China eram realizadas a preços mais baixos na UE do que os preços praticados no mercado interno chinês. O preço de venda destas importações, tendo em conta o seu nível e parte de mercado das importações chinesas objecto de dumping, deve ser considerado como o preço de referência na União: os outros exportadores chineses que desejam entrar no mercado com quantidades consideráveis alinhar-se-iam muito provavelmente por estes preços baixos, o que significa que praticariam dumping.
3.1.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços no mercado interno da China
(67)
A Comissão comparou os preços de exportação chineses verificados para países terceiros com os preços verificados no mercado interno chinês, a fim de analisar de forma mais circunstanciada o comportamento de preços dos exportadores chineses, caso as medidas viessem a terminar.
(68)
Apurou-se que os preços de exportação para países terceiros eram sistematicamente mais baixos do que os preços praticados no mercado interno e correspondiam aos preços de exportação para a UE, indicando um comportamento de dumping que se afigura estrutural neste sector, na China.
3.1.5. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o nível de preços na União
(69)
A Comissão comparou os preços de exportação chineses para países terceiros com os preços prevalecentes na União, de molde a determinar se os exportadores poderiam ser incitados a reorientar as exportações para a União, caso as medidas viessem a terminar.
(70)
Os preços de exportação chineses para países terceiros correspondiam geralmente ao nível dos preços aplicados na União, facto que confirma que os exportadores chineses não são susceptíveis de reorientar as exportações da UE para outros mercados.
3.1.6. Conclusões sobre a China
(71)
A avaliação dos elementos supracitados demonstrou que os exportadores objecto do reexame continuaram a exportar volumes muito importantes do produto em causa para a União, a preços de dumping. As exportações chinesas para outros países terceiros são realizadas igualmente a preços de dumping, revelando um padrão estrutural de práticas de dumping. Os preços praticados no mercado interno chinês são elevados e nada indica que venham a baixar num futuro previsível. Tendo em conta a apreciável capacidade livremente disponível dos exportadores chineses, a ausência de outros mercados importantes para absorver esta capacidade e a atractividade do mercado da UE, os produtores-exportadores chineses poderiam, por conseguinte, ser incitados a reorientar volumes ainda maiores a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
(72)
Após ter examinado os dados e as informações supra, conclui-se que seria provável a continuação ou reincidência de dumping por parte da China, caso as medidas viessem a caducar.
3.2. INDONÉSIA
3.2.1. Observações preliminares
(73)
Como se expende no considerando 42, os produtores colaborantes representavam uma minoria da produção e das capacidades indonésias, pelo que se aplicou o artigo 18.o
(74)
Convém igualmente recordar que o inquérito concluiu que a Indonésia continuou a praticar o dumping durante o PIR no que se refere aos produtores que não colaboraram.
3.2.2. Capacidade não utilizada e existências
(75)
Durante o reexame, estabeleceu-se que a capacidade total livremente disponível na Indonésia representa mais de três quartos da dimensão do mercado da União. Mesmo excluindo o exportador que colaborou, a capacidade livre residual representaria praticamente a metade do mercado da União. As estatísticas indonésias oficiais mostram que os produtores indonésios perdem partes de mercado face à agressividade da política de preços dos seus concorrentes chineses, tanto no mercado interno como no mercado internacional. É, por conseguinte, provável que a capacidade livremente disponível da Indonésia aumente ainda mais num futuro próximo.
(76)
Examinou-se se a capacidade total livremente disponível na Indonésia podia ser absorvida pelas vendas a países terceiros mas, como se refere no considerando 63, os mercados de países terceiros não devem absorver de forma significativa a capacidade excedentária existente. Examinou-se ainda se a capacidade excedentária podia ser absorvida pelas vendas no mercado interno. Contudo, como já se referiu atrás, segundo os dados oficiais indonésios, a parte de mercado dos produtores indonésios no mercado interno recua sob a pressão das importações chinesas. Por último, analisou-se a possibilidade de uma mudança de produção para outros produtos similares; pela mesma razão mencionada no considerando 64, é pouco provável que a capacidade excedentária possa ser utilizada desse modo.
(77)
Para concluir, a importante capacidade (crescente) disponível na Indonésia, seria reorientada numa medida significativa para a União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
3.2.3. Relação entre os preços praticados na União e os preços praticados no mercado interno indonésio
(78)
Os preços praticados no mercado interno indonésio são mais elevados do que os preços praticados no mercado da União, não obstante a pressão crescente exercida pelas exportações chinesas no mercado indonésio. Tendo em conta os baixos preços das importações chinesas na União para um produto bastante homogéneo, seriam estes o preço de referência pelo qual os exportadores indonésios se alinhariam com toda a probabilidade, praticando, consequentemente, dumping, caso as medidas viessem a caducar. Esta consideração aplica-se a todos os exportadores, tenham ou não colaborado.
(79)
Se as medidas caducassem apenas para a Indonésia e não para a China, o mercado da União seria ainda mais atractivo para os produtores indonésios do ponto de vista dos preços. Com efeito, na ausência de direitos anti-dumping, estariam em condições de aumentar os seus preços para tirar partido do direito anti-dumping que os exportadores chineses teriam ainda de pagar. Importa acrescentar que, no âmbito de um cenário semelhante relativo aos níveis de preços e às diferenças de preços dos exportadores chineses e indonésios observados no inquérito inicial, estes últimos exportaram volumes consideráveis para a UE.
(80)
Por último, convém igualmente referir que as exportações indonésias para a UE diminuíram sistematicamente após a instituição de medidas, o que reforçaria a conclusão de que os exportadores indonésios não estão em condições ou não estão dispostos a vender quantidades substanciais no mercado da UE a preços que não sejam de dumping.
3.2.4. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços no mercado interno da Indonésia
(81)
No que diz respeito aos produtores-exportadores que colaboraram, apurou-se que os seus preços de exportação (verificados) para países terceiros eram mais elevados do que os preços no mercado interno indonésio.
(82)
Quanto aos exportadores que não colaboraram, não foi possível obter dados individuais durante o inquérito. As estatísticas indonésias oficiais disponíveis sobre os preços de exportação médios de todas as exportações indonésias afiguram-se inexactas em termos absolutos, sobrestimando claramente os preços de exportação. É possível, contudo, inferir dessas mesmas estatísticas que os preços de exportação para países terceiros são mais baixos do que os preços de exportação para a União, o que indicaria que seriam igualmente objecto de dumping, pelo menos para uma parte considerável das exportações indonésias para países terceiros. Seja como for, as estatísticas indonésias relativas às exportações apontam para uma nítida baixa dos volumes exportados, destacando o facto de que, ao nível actual dos preços, os exportadores indonésios são atingidos pela concorrência chinesa.
3.2.5. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e os preços na União
(83)
Para o produtor que colaborou, verificou-se que os preços de exportação para países terceiros eram geralmente mais elevados do que os níveis de preços na União. Contudo, no que respeita aos outros produtores indonésios, as estatísticas indonésias oficiais disponíveis sugerem o contrário, indicando que, para uma parte considerável dos exportadores indonésios, o dumping existiria igualmente aquando da exportação para países terceiros.
(84)
Esta diferença entre os preços de exportação para a União e os preços de exportação para o resto do mundo sublinha que os exportadores indonésios são incitados a reorientar as exportações para a União. Esta conclusão seria reforçada caso as medidas aplicadas às importações originárias da RPC caducassem.
3.2.6. Conclusões sobre a Indonésia
(85)
A avaliação dos elementos supracitados demonstrou que as exportações indonésias foram efectuadas em grande medida a preços de dumping nos mercados da União e países terceiros, destacando um comportamento estrutural de dumping. Tendo em conta a apreciável capacidade livremente disponível dos exportadores indonésios, a ausência de outros mercados importantes para absorver esta capacidade e a atractividade do mercado da UE, os produtores-exportadores indonésios poderiam, por conseguinte, ser incitados a reorientar volumes significativos a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas viessem a ser revogadas.
(86)
Tendo em conta os dados e as informações supracitados, conclui-se que existe a probabilidade de continuação ou reincidência de dumping por parte da Indonésia, caso as medidas venham a caducar.
4. OBSERVAÇÕES RECEBIDAS APÓS A DIVULGAÇÃO DAS CONCLUSÕES
(87)
As autoridades indonésias não reagiram dentro dos prazos estabelecidos à notificação de que o artigo 18.o podia ser aplicado aos produtores que não colaboraram. Todavia, após a divulgação das conclusões, essas mesmas autoridades, bem como um dos produtores indonésios colaborantes, alegaram que os dois produtores indonésios colaborantes representam um segmento considerável da indústria da Indonésia. As partes argumentaram que, por esse motivo, o grau de colaboração na Indonésia devia ser considerado significativo, sendo desnecessário aplicar o artigo 18.o As partes acima referidas alegaram ainda que, como vários produtores indonésios não tinham exportado para a União, no PIR, não se encontravam em posição de colaborar. Por último, referiu-se que como um dos produtores colaborantes representa uma parte muito grande das exportações indonésias, esses produtores colaborantes deviam ser considerados representativos das exportações indonésias e o facto de não se ter apurado a existência de dumping por parte desta empresa devia levar à caducidade das medidas em relação à Indonésia.
(88)
Importa esclarecer que o artigo 18.o não foi aplicado aos produtores colaborantes cujos dados foram plenamente tidos em consideração durante o inquérito. Quanto à aplicação do artigo 18.o aos restantes produtores indonésios, acontece que, na ausência de informações provenientes destas partes, os serviços da Comissão não têm outra escolha a não ser utilizar os melhores dados disponíveis. Para avaliar a probabilidade de continuação e/ou reincidência de dumping nos reexames da caducidade, os serviços da Comissão têm de avaliar também elementos referentes ao estado da totalidade da indústria do país de exportação, como a capacidade, a produção e os preços no mercado interno, bem como as exportações para países terceirtos.
(89)
Como as empresas produtoras da Indonésia que não colaboraram representam uma grande parte da indústria indonésia, tanto em termos de exportações para a União como de produção e exportações para países terceiros, a Comissão confirma a aplicação do artigo 18.o em relação aos produtores indonésios que não colaboraram, tal como referido no considerando 43.
(90)
Quanto ao pedido de revogação das medidas instituídas em relação às exportações indonésias, assinale-se que as autoridades desse país não facultaram dados que alterassem a conclusão da Comissão sobre a representatividade do exportador colaborante, que corresponde a 40 %-60 % do total das exportações indonésias no PIR, como estabelecido no considerando 41. Assim, o exportador colaborante que não praticava dumping não pode ser considerado representativo de todas as exportações da Indonésia. As restantes exportações indonésias foram realizadas a preços de dumping, como determinado no considerando 55. Confirma-se, deste modo, a conclusão de que houve continuação de dumping por essa parte das exportações indonésias. A ausência de continuação de dumping não constitui, por si, razão suficiente para pôr fim às medidas anti-dumping, se se estabelecer a probabilidade de reincidência, como acontece no presente reexame da caducidade. Em suma, não se pode aceitar o pedido de revogação das medidas com base na ausência de dumping por parte do exportador colaborante da Indonésia.
(91)
As autoridade da Indonésia e um produtor indonésio que colaborou solicitaram que fossem divulgados os números das exportações indonésias totais para a União. Recorde-se, contudo, que a indexação desses dados (ver nota de pé de página no considerando 41) foi necessária para proteger a confidencialidade dos dados comerciais sensíveis do produtor-exportador indonésio. A reduzida dimensão do mercado e o número limitado de partes interessadas justificam a indexação desses números. Existem, assim, razões sólidas para manter a confidencialidade, pelo que não é possível aceitar o pedido de divulgação das exportações indonésias totais para a União.
5. CONCLUSÃO SOBRE A PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO E/OU DE REINCIDÊNCIA DE DUMPING
(92)
Com base no que precede, conclui-se que é possível a continuação de dumping praticado pelos dois países objecto do presente reexame, em caso de revogação das medidas.
D. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. DEFINIÇÃO DE INDÚSTRIA DA UNIÃO
(93)
O ciclamato de sódio é produzido na União por apenas um produtor, Productos Aditivos S.A., o requerente. Por conseguinte, considerou-se que esta empresa constituía a indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base.
2. CONSUMO DA UNIÃO
(94)
O consumo da União baseou-se no volume combinado das importações do produto em causa para a União com base nas estatísticas do Eurostat e nas vendas verificadas totais da indústria da União no mercado da União. Tendo em conta o facto de estes dados serem originários de duas fontes diferentes e de que as vendas realizadas pelo requerente devem ser mantidas secretas, a evolução do consumo é em seguida indicada sob a forma de índices.
(95)
O consumo de CS na União oscilou entre 5 000 e 7 000 toneladas durante o período considerado. Aumentou 6 % entre 2005 e 2006 e 15 % entre 2006 e 2007. Diminuiu 18 % entre 2007 e o PIR.
Quadro 1
Consumo da União
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
106
122
103
3. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA
3.1. CUMULAÇÃO
(96)
A Comissão analisou a questão de saber se os efeitos das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa deviam ser avaliados cumulativamente, em conformidade com os critérios estabelecidos no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base. O referido artigo prevê que, quando as importações de um produto provenientes de dois ou mais países forem simultaneamente objecto de inquéritos anti-dumping, os efeitos dessas importações apenas sejam avaliados cumulativamente se se determinar que: a) a margem de dumping estabelecida para as importações de cada país é superior à margem de minimis, na acepção do n.o 11 do artigo 9.o do regulamento de base, e o volume das importações de cada país não é insignificante e b) se justifica uma avaliação cumulativa dos efeitos das importações, tendo em conta as condições de concorrência entre os produtos importados e entre estes e o produto similar da União.
(97)
Neste contexto, apurou-se, em primeiro lugar, que as margens de dumping estabelecidas para cada um dos países em causa eram superiores às margens de minimis. Além disso, o volume das importações objecto de dumping de cada um desses países não era negligenciável, na acepção do n.o 7 do artigo 5.o do regulamento de base. Com efeito, o volume das importações representado para a China e a Indonésia situava-se em cerca de 50 % do consumo da União, durante o PIR. As importações que não são objecto de dumping não foram tomadas em consideração no cálculo do volume das importações.
(98)
O inquérito revelou ainda que as condições de concorrência tanto entre as importações objecto de dumping como entre as importações objecto de dumping e o produto da União similar eram idênticas. Verificou-se que, independentemente da sua origem, o ciclamato de sódio produzido/vendido pelos países em causa e o produzido/vendido pela indústria da União se encontram em concorrência, dado que são similares em termos de características de base, largamente permutáveis do ponto vista do utilizador e distribuídos através dos mesmos canais de distribuição. Os preços relativos às importações provenientes da China, sujeitas a medidas, e as importações objecto de dumping provenientes da Indonésia tinham ainda a mesma amplitude. Além disso, a comparação dos preços no mesmo estádio de comercialização revelou que estes preços subcotavam os preços da indústria da União.
(99)
À luz do que precede, considerou-se que se encontravam preenchidos todos os critérios enunciados no n.o 4 do artigo 3.o do regulamento de base no que se refere às importações provenientes da China objecto de medidas e às importações objecto de dumping provenientes da Indonésia e que os efeitos destas importações deviam ser avaliados cumulativamente.
3.2. VOLUME E PARTE DE MERCADO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING
(100)
A evolução das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia e das suas partes de mercado durante o período considerado foi a seguinte:
Quadro 2
Total das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
109
198
195
Quadro 3
Parte de mercado das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
161
189
(101)
Tanto o volume como a parte de mercado das importações objecto de dumping quase duplicaram durante o período considerado.
3.3. EVOLUÇÃO E COMPORTAMENTO DOS PREÇOS DAS IMPORTAÇÕES DO PRODUTO EM CAUSA
3.3.1. Evolução dos preços
(102)
No período considerado, o preço médio ponderado das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa evoluiu da seguinte forma:
Quadro 4
Preço médio das importações objecto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
104
99
(103)
O quadro 4 foi estabelecido com base nos dados estatísticos disponíveis, incluindo os do Eurostat. A tendência geral dos preços de importação na União mostra um aumento até 2007, após o que se verificou uma descida no PIR, abaixo do nível de 2005.
3.3.2. Subcotação dos preços
(104)
Para determinar a subcotação dos preços, a Comissão baseou a sua análise nas informações comunicadas durante o inquérito pelo produtor-exportador chinês que colaborou. Para as outras empresas da China e da Indonésia que não colaboraram no inquérito, a subcotação dos preços foi determinada tomando como referência os dados do Eurostat.
(105)
A abordagem para calcular a subcotação dos preços segue a do inquérito inicial. Os preços de importação, incluindo os direitos anti-dumping, dos produtores-exportadores foram comparados com os preços da indústria da União, com base nas médias ponderadas dos mesmos tipos do produto, durante o PIR. Os preços da indústria da União foram ajustados para o estádio à saída da fábrica e comparados com os preços de importação CIF-fronteira da União, acrescidos dos direitos anti-dumping e aduaneiros. Procedeu-se a esta comparação de preços no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos.
Quadro 5
Subcotação dos preços
2008 (PIR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Outras empresas
3,2 %
Indonésia:
-
Outras empresas
18,7 %
4. IMPORTAÇÕES PROVENIENTES DE OUTROS PAÍSES
As importações provenientes de outros países terceiros foram negligenciáveis (menos de 50 toneladas por ano) durante o período considerado e não podiam, por conseguinte, ter incidência na situação da indústria da União.
5. SITUAÇÃO ECONÓMICA DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(106)
Em conformidade com o n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base, a Comissão analisou todos os factores e índices económicos pertinentes que se repercutiram na situação da indústria da União desde 2005 até ao PIR.
(107)
Para preservar o carácter confidencial das informações comerciais, foi necessário apresentar as informações respeitantes à indústria da União sob forma indexada.
5.1. PRODUÇÃO, CAPACIDADE DE PRODUÇÃO E UTILIZAÇÃO DA CAPACIDADE
(108)
A produção da indústria da União diminuiu 13 % entre 2005 e o PIR. Como a capacidade de produção se manteve inalterada durante o mesmo período, a utilização da capacidade diminuiu 10 % em consonância com a evolução da produção.
Quadro 6
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacidade de produção
100
100
100
100
Volume de produção
100
106
88
87
Utilização da capacidade
100
106
88
87
5.2. VENDAS NA UNIÃO
(109)
Os dados que figuram no quadro 7 indicam uma nítida baixa do volume de vendas da indústria da União. Esta situação é exacerbada pelo facto de o consumo total, tal como indicado no quadro 1, ter aumentado 3 % ao longo do mesmo período. A parte de mercado da indústria da União recuou fortemente entre 2005 e o PIR. Este retrocesso contrasta com o aumento constante das partes de mercado (ver o considerando 100) das importações acumuladas objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia durante o período considerado. A indústria da União conseguiu aumentar os seus preços de venda unitários num contexto de redução dos volumes. No conjunto, apesar do aumento dos preços unitários, a indústria da União continuou a gerar perdas sobre as suas vendas de ciclamato de sódio no PIR.
Quadro 7
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volume de vendas
100
93
81
72
Parte de mercado
100
88
66
70
Preços unitários de venda
100
100
108
123
5.3. EXISTÊNCIAS
(110)
O nível das existências do produtor da União variou consideravelmente entre 2005 e o PIR, caindo em cerca de metade no período considerado.
Quadro 8
Índice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Existências (em toneladas)
100
113
29
53
5.4. RENDIBILIDADE
(111)
Apesar de uma ligeira melhoria geral, a rendibilidade da indústria da União permaneceu consistentemente negativa durante o período considerado.
5.5. EMPREGO, PRODUTIVIDADE E SALÁRIOS
(112)
O emprego na indústria da União diminuiu 19 % ao longo do período considerado. A produtividade por trabalhador (estabelecida com base no número de toneladas produzidas, dividido pelo número de trabalhadores) aumentou. O custo médio do emprego por trabalhador aumentou 5 % durante o período considerado.
Quadro 9
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Emprego
100
88
91
81
Custo do emprego por trabalhador
100
99
81
105
Produtividade (por trabalhador)
100
121
97
107
5.6. INVESTIMENTOS E RETORNO DOS INVESTIMENTOS
(113)
Durante o período considerado, os investimentos diminuíram quase 50 %, o que reflecte a situação geral negativa do produtor da União. O nível de retorno dos investimentos expresso como a relação entre o lucro líquido do único produtor da União e o valor contabilístico bruto dos seus activos fixos espelha a tendência da rendibilidade. Recuou fortemente, quase 80 %, durante o período considerado.
Quadro 10
Em índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Investimento
100
44
7
53
Retorno dos investimentos
100
54
20
21
5.7. CASH FLOW E CAPACIDADE DE OBTENÇÃO DE CAPITAIS
(114)
O cash flow da indústria da União só pôde ser avaliado em relação à actividade total da indústria da União. Continuou a ser ligeiramente positivo em 2005, mas deteriorou-se em seguida para ficar negativo no resto do período considerado. Passou a ser igualmente mais difícil para a indústria da União obter capitais devido às perdas sofridas durante o período considerado.
5.8. AMPLITUDE DO DUMPING
(115)
O dumping praticado pelos dois países em causa continuou no PIR, com excepção do produtor-exportador indonésio que colaborou. Tendo em conta o volume total das exportações e dos preços das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa, este impacto não pode ser considerado negligenciável.
5.9. RECUPERAÇÃO NA SEQUÊNCIA DE PRÁTICAS DE DUMPING ANTERIORES
(116)
Em Março de 2004, foram instituídas medidas anti-dumping contra as importações de ciclamato de sódio originário da China e da Indonésia. Neste período, como se explica em seguida, apenas se observou uma recuperação parcial da situação dos produtores da União.
5.10. CONCLUSÃO SOBRE O PREJUÍZO
(117)
O volume das importações de baixos preços provenientes da China e da Indonésia aumentou sensivelmente no mercado da União. Certos indicadores de prejuízo para a indústria da União mostram sinais de recuperação enquanto outros indicam uma evolução negativa.
(118)
Tendo em conta a deterioração global da situação do único produtor da União, bem como a amplitude do volume das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia e a significativa subcotação dos preços observada, conclui-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante.
6. IMPACTO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING PROVENIENTES DOS PAÍSES EM CAUSA E IMPACTO DE OUTROS FACTORES
6.1. IMPACTO DAS IMPORTAÇÕES OBJECTO DE DUMPING DOS PAÍSES EM CAUSA
(119)
Como explicado acima (considerando 100), o volume e a parte de mercado acumulados das importações objecto de dumping provenientes dos países em causa quase duplicou no período considerado. Observou-se igualmente uma considerável subcotação dos preços em relação aos dois países em causa. Tendo em conta a coincidência evidente entre a deterioração da situação da indústria da União e o aumento significativo da acumulação das importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia, estas importações causaram prejuízo à indústria da União. Com efeito, as importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia aumentaram a sua penetração no mercado da UE e conquistaram partes de mercado consideráveis ao produtor da União.
6.2. IMPACTO DE OUTROS FACTORES
(120)
A Comissão procedeu a uma análise para determinar se outros factores conhecidos, além das importações objecto de dumping, podiam ter influenciado o facto de o produtor da União continuar a sofrer prejuízo, para se assegurar de que o prejuízo eventualmente causado por qualquer destes factores não era atribuído às importações objecto de dumping.
6.2.1. Impacto das importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia
(121)
O volume das importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia diminuiu continuamente no período considerado. Os preços correspondentes destas importações eram sistematicamente mais elevados do que os das importações objecto de dumping. Por esta razão, as importações que não são objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia não contribuíram para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
6.2.2. Desempenho nos mercados de exportação
(122)
As vendas de exportação realizadas pelo produtor da União fora da UE representaram menos de 25 % do total das suas vendas. Contrariamente às vendas na União, a rendibilidade das vendas de exportação melhorou no período considerado, pelo que não podiam ter contribuído de forma significativa para o prejuízo sofrido pela indústria da União.
6.2.3. Flutuação dos preços das matérias-primas
(123)
As flutuações de preço da matéria-prima do CS podem ter tido uma incidência negativa nos resultados da indústria da União. Este factor não é suficiente, contudo, para quebrar o nexo de causalidade entre o prejuízo sofrido e as importações objecto de dumping. Estas últimas deveriam ter sido ser afectadas pela evolução dos preços das matérias-primas na mesma proporção que os custos do produtor da União, já que estão estreitamente ligados aos preços do petróleo e da ureia.
6.2.4. Alterações nos padrões de consumo
(124)
As alterações nos padrões de consumo com a emergência de novos produtos no mercado não tiveram uma incidência visível no consumo de CS. De resto, parece que não existe produto de substituição directa entre o CS e estes novos produtos.
6.3. CONCLUSÃO
(125)
Por estas razões, conclui-se que as importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia causaram um prejuízo importante à indústria da União e que nenhum outro factor quebrou este nexo de causalidade.
E. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
1. IMPACTO DO VOLUME PROJECTADO E DOS EFEITOS DOS PREÇOS NA SITUAÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO, CASO AS MEDIDAS SEJAM REVOGADAS
(126)
Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, as importações dos países actualmente objecto de reexame foram avaliadas, a fim de se estabelecer se existia uma probabilidade de continuação do prejuízo.
(127)
No que diz respeito ao efeito provável da caducidade das medidas em vigor sobre a indústria da União, os factores que a seguir se indicam foram examinados em conjugação com os elementos anteriormente recapitulados em relação à probabilidade de continuação do dumping.
1.1. CHINA
(128)
Como se concluiu no considerando 40, as exportações provenientes da China efectuadas pelos exportadores objecto do presente reexame continuam a ter preços de dumping. As exportações chinesas para outros países terceiros parecem igualmente ser objecto de dumping, indicando um comportamento estrutural de dumping.
(129)
Uma análise das capacidades disponíveis na China revelou que a capacidade de produção livremente disponível das empresas objecto do reexame na China equivale a muitas vezes a dimensão do mercado da União (ver considerando 61). É igualmente limitada a capacidade de outros mercados de países terceiros para absorver volumes suplementares consideráveis de importações chinesas (ver considerando 63). Existe, assim, incentivo para que os produtores-exportadores chineses orientem consideráveis volumes de exportação a preços de dumping para o mercado da União, caso as medidas sejam revogadas (ver considerando 65).
(130)
Os importantes níveis de dumping e subcotação dos preços observados indicam que os volumes de exportação para a União acima referidos se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos do produtor da União.
(131)
O efeito combinado de tais volumes e preços seria susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária da indústria da União. Tal cenário implicaria provavelmente nova depreciação dos preços e/ou uma produção e vendas menos importantes pela indústria da União. A situação financeira da indústria da União deteriorar-se-ia ainda mais, agravando o prejuízo. Tal evolução poderia provavelmente condenar o único produtor da União a desaparecer.
1.2. INDONÉSIA
(132)
O inquérito demonstrou que o dumping praticado pela Indonésia continuou durante o PIR. Demonstrou igualmente que a capacidade total livremente disponível na Indonésia representa mais de três quartos da dimensão do mercado da União e que é provável que venha a aumentar num futuro próximo (ver o considerando 75). Já que nada indica que outros mercados terceiros ou o mercado interno pudessem absorver esta capacidade excedentária, é possível um aumento das exportações a um preço mais baixo para a União, caso as medidas caducassem.
(133)
Como para a China, os importantes níveis de dumping e subcotação observados indicam que os volumes de exportação provenientes da Indonésia para a União se efectuariam a preços de dumping muito aquém dos preços e custos do produtor da União. De igual modo, o efeito combinado dos volumes e dos preços seria em si susceptível de acarretar uma deterioração da situação já precária dos produtores da União e poderia mesmo condenar o único produtor da União a desaparecer. Como para a China, as exportações indonésias para outros países terceiros parecem igualmente ser objecto de dumping, na medida em que se situam abaixo dos preços relativos às exportações para a União Europeia, indicando um comportamento estrutural de dumping.
2. CONCLUSÃO SOBRE A PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO DO PREJUÍZO
(134)
A indústria da União sofre os efeitos das importações objecto de dumping desde há vários anos e actualmente ainda se encontra numa situação económica precária.
(135)
Como foi estabelecido atrás, o inquérito revelou que a situação de prejuízo da indústria da União prosseguiu no PIR. Em conformidade com o n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, a continuação do prejuízo é, por si, um indicador claro de que o prejuízo provavelmente continuará no futuro, o que sugere que as medidas devem ser mantidas.
(136)
As conclusões relativas às importações mostram que a importação de significativos volumes a preços de dumping continuará com toda a probabilidade, sendo igualmente provável que a pressão sobre os preços intensifique a concorrência entre as importações objecto de dumping e o CS produzido na União. O inquérito não identificou qualquer factor que quebrasse o forte nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(137)
Se as medidas viessem a caducar, a situação da indústria da União deteriorar-se-ia e a existência do único produtor da União estaria em risco.
(138)
Por conseguinte, conclui-se que existe, devido às importações objecto de dumping provenientes da China e da Indonésia, uma forte probabilidade de continuação do prejuízo sofrido pela indústria da União.
F. INTERESSE DA UNIÃO
1. INTRODUÇÃO
(139)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, procurou averiguar-se se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto. A determinação do interesse da União baseou-se na apreciação dos vários interesses envolvidos, nomeadamente da indústria da União, dos importadores, dos fornecedores e dos utilizadores.
2. INTERESSE DO PRODUTOR DA UNIÃO REQUERENTE
(140)
No que se refere ao único produtor da União, convém notar que a sua situação deficitária resulta de dificuldades em concorrer com as importações de baixos preços objecto de dumping, que já detinham uma parte de mercado significativa no início do período considerado e que aumentaram sensivelmente a sua parte de mercado durante esse mesmo período.
(141)
Considera-se que a manutenção das medidas beneficiaria o produtor da União que deveria então estar, pelo menos, em condições de aumentar o volume e, talvez, os seus preços de venda, gerando consequentemente o nível de rendibilidade necessário para poder continuar a investir nas suas instalações de produção. Em contrapartida, a revogação das medidas interromperia o seu restabelecimento e levaria à continuação, ou mesmo à exacerbação do prejuízo sofrido pelo produtor da União. Ameaçaria seriamente a viabilidade do produtor da União que, por conseguinte, poderia mesmo cessar de existir, reduzindo a oferta e a concorrência no mercado.
3. INTERESSE DOS IMPORTADORES
(142)
Foi enviado um questionário a vinte importadores independentes aquando do início do reexame. Três comunicaram que já não se encontravam em actividade no mercado do produto em causa. Dois outros importadores responderam ao questionário. Os importadores independentes que colaboraram representavam 7 % do total das importações em causa.
(143)
O inquérito confirmou que é essencial ter uma diversidade de fornecedores de ciclamato de sódio. Os importadores dependem de fontes de abastecimento asiáticas e europeias por razões de qualidade e de segurança alimentar.
4. INTERESSE DOS UTILIZADORES
(144)
No início do reexame, foi enviado um questionário a treze utilizadores potenciais, mas apenas dois responderam à Comissão.
(145)
Os principais utilizadores do produto referido na União são a indústria alimentar, a indústria de bebidas e a indústria farmacêutica. A procura do produto em causa depende, assim, da situação dessas indústrias.
(146)
Os utilizadores que se deram a conhecer apresentavam sólidas margens de rendibilidade sobre os produtos a jusante que utilizam CS. De facto, o efeito dos direitos anti-dumping sobre os seus custos totais era tão ínfimo (menos de 1 %) que eles não foram afectados de maneira desproporcionada pelas medidas em vigor.
5. INTERESSE DOS FORNECEDORES
(147)
Foi enviado um questionário a oito fornecedores potenciais mas nenhum respondeu à Comissão. Segundo as informações disponíveis, revela-se que a respectiva carteira ligada à actividade CS é assaz negligenciável. De qualquer modo, o agravamento da situação do único produtor pode ter algum impacto negativo (se bem que numa medida limitada) sobre os fornecedores de matérias-primas do único produtor. Por este motivo, não é desrazoável partir do princípio de que as medidas também beneficiariam os fornecedores, pois contribuiriam para manter a actividade de um dos seus clientes.
6. CONCLUSÃO SOBRE O INTERESSE DA UNIÃO
(148)
Tendo em conta os elementos precedentes, conclui-se que não existem motivos imperiosos contra a instituição de medidas anti-dumping.
G. MEDIDAS ANTI-DUMPING DEFINITIVAS
(149)
Tendo em conta as conclusões a que anteriormente se chegou, há que manter as medidas em vigor aplicáveis às importações do produto em causa originárias da China e da Indonésia,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ciclamato de sódio, actualmente classificado no código NC ex 2929 90 00 (código TARIC 2929900010) originário da República Popular da China e da Indonésia.
2. A taxa do direito anti-dumping definitivo aplicável aos produtos descritos no n.o 1 e fabricados pelas empresas em seguida indicadas é a seguinte:
País
Empresa
Taxa do direito
(EUR por quilograma)
Código adicional TARIC
República Popular da China:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, República Popular da China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, República Popular da China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, República Popular da China
0,11
A473
Todas as outras empresas
0,26
A999
Indonésia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésia.
0,24
A502
Todas as outras empresas
0,27
A999
3. No caso de as mercadorias terem sido danificadas antes da sua introdução em livre prática e, por conseguinte, de o preço efectivamente pago ou a pagar ser calculado proporcionalmente para efeitos da determinação do valor aduaneiro nos termos do artigo 145.o do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (5), o montante do direito anti-dumping calculado com base no n.o 2 do presente artigo é reduzido numa percentagem correspondente à proporção do preço efectivamente pago ou a pagar.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 3 de Junho de 2010.