РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 7 de dezembro de 2011
relativa a auxílios compensatórios pagos pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (ELGA) em 2008 e 2009
[notificada com o número C(2011) 7260]
(Apenas faz fé o texto em língua grega)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/157/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado as partes interessadas a apresentarem as suas observações nos termos do artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo, do Tratado (1),
Considerando o seguinte:
I. PROCEDIMENTO
(1)
Na sequência de informações de que a Comissão tomou conhecimento através da imprensa, relativas aos pagamentos compensatórios no montante de 425 milhões de EUR que deveriam ser efetuados pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (a seguir denominado «ELGA») após protestos realizados na Grécia por um grande número de produtores agrícolas em janeiro de 2009, devido à perda de rendimentos que estes sofreram no decurso de 2008, decorrente de condições climáticas adversas, realizou-se uma reunião bilateral com as autoridades gregas em 4 de fevereiro de 2009. Após esta reunião, a Representação Permanente da Grécia junto da União Europeia transmitiu informações sobre essa medida por ofício de 9 de fevereiro de 2009.
(2)
Por ofício de 23 de fevereiro de 2009, a Comissão solicitou informações complementares. Por ofício datado de 20 de março de 2009, as autoridades gregas responderam que o ELGA contraíra um empréstimo para os pagamentos compensatórios em causa, no montante de 425 milhões de EUR, assim como outro empréstimo, de 444 milhões de EUR, do qual uma grande parte se destinara ao pagamento de indemnizações em 2008, por danos à produção vegetal e ao efetivo pecuário, provocados igualmente por causas cobertas pelo ELGA.
(3)
Por ofício de 4 de maio de 2009, a Comissão solicitou informações complementares. As autoridades gregas responderam por ofício de 16 de junho de 2009. Por ofício de 13 de julho de 2009, os serviços da Comissão informaram as autoridades gregas de que a medida das compensações no valor de 425 milhões de EUR relativa a 2009 fora registada enquanto denúncia sob o número CP 196/2009 e que a medida das compensações no valor de 444 milhões de EUR pagas em 2008 fora considerada, na parte relativa às indemnizações por danos provocados por causas cobertas pelo ELGA, um auxílio ilegal, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o (2) do Tratado CE (3), e registada sob o número NN 39/09.
(4)
No seguimento da resposta das autoridades gregas, de 18 de agosto de 2009, os serviços da Comissão pediram informações complementares por ofício de 14 de setembro de 2009. Pelo mesmo ofício, a Comissão informou igualmente as autoridades gregas de que, com base nas informações prestadas por aquelas autoridades, segundo as quais as compensações no valor de 425 milhões de EUR relativas a 2009 haviam sido pagas aos agricultores, as indemnizações em causa haviam sido registadas também como auxílio ilegal, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999, sob o mesmo número.
(5)
A decisão da Comissão de dar início ao procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia de 20 de março de 2010 (4). A Comissão convidou as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre as medidas em causa. A Comissão recebeu observações da parte de terceiros, que foram transmitidas às autoridades gregas em 6 de maio de 2010. As mesmas autoridades comunicaram os seus comentários às observações dos terceiros interessados em 21 de julho de 2010.
(6)
Em 4 de junho, 10 de setembro e 14 de setembro de 2010, as autoridades gregas apresentaram informações complementares relativamente aos auxílios em questão. A Comissão pediu informações suplementares por ofício de 17 de novembro de 2010. As autoridades gregas responderam por ofício de 9 de março de 2011.
(7)
A pedido das autoridades gregas, realizou-se uma reunião bilateral com os serviços da Comissão em 31 de março de 2011. Na sequência dessa reunião, as autoridades gregas enviaram informações complementares em 11 de maio e 12 de julho de 2011. A pedido das autoridades gregas, realizou-se uma segunda reunião bilateral com os serviços da Comissão em 11 de novembro de 2011.
II. DESCRIÇÃO
(8)
Pela Lei n.o 1790/1988, relativa à organização e funcionamento do Organismo Grego de Seguros Agrícolas e a outras disposições (5) (a seguir denominada «Lei 1790/1988»), foi criado um organismo de utilidade pública denominado «Organismo Grego de Seguros Agrícolas (ELGA)». O ELGA é uma pessoa jurídica de direito privado pertencente integralmente ao Estado. Está sujeito ao controlo do ministro da Agricultura, nos termos do artigo 12.o da citada lei. O ELGA gere as rubricas inscritas no seu orçamento em conformidade com as decisões do Conselho de Administração, cujos membros são nomeados por decisão do ministro da Agricultura. O ELGA tem por atribuição, nomeadamente, o seguro da produção vegetal e animal e do efetivo vegetal e animal das explorações agrícolas contra danos decorrentes de riscos naturais.
(9)
Nos termos do artigo 3.o-A (6) da Lei 1790/1988, o seguro junto do ELGA é obrigatório e cobre os riscos naturais, em particular os de inundação, tempestade, geada, frio excessivo, neve, granizo, temperaturas elevadas e radiação solar, chuvas excessivas ou intempestivas, seca, pragas e doenças das culturas, epizootias, relâmpagos como causa de incêndios, sismos, riscos provenientes do mar, danos à produção vegetal causados por animais selvagens, assim como uma série de doenças dos bovinos, ovinos e caprinos.
(10)
Nos termos do artigo 5.o-A (7) da Lei 1790/1988, é imposta aos produtores de produtos agrícolas beneficiários do regime de seguros descrito no considerando 9 uma contribuição especial de seguro a favor do ELGA. Essa contribuição reveste o caráter de um encargo imposto pelo legislador e incide nas compras e vendas de produtos agrícolas nacionais, cujas receitas se destinam a financiar o ELGA, a quem compete prevenir e compensar danos causados por riscos naturais nas explorações agrícolas.
(11)
Nos termos do artigo 5.o-A da Lei 1790/1988, a contribuição especial de seguro é fixada em 3 % para os produtos de origem vegetal e em 0,5 % para os produtos de origem animal (8). Estas taxas da contribuição são fixadas pelos ministros competentes sob proposta do ELGA apresentada ao ministro da Agricultura. As receitas do ELGA provenientes da contribuição especial de seguro, cobradas pelos serviços tributários, entram no orçamento do Estado como receitas do Estado e são inscritas sob uma rubrica de receitas específica. Estas receitas são atribuídas ao ELGA através do orçamento do Ministério da Agricultura, atual Ministério do Desenvolvimento Rural e da Alimentação, mediante inscrição anual de uma dotação de montante igual, sob proposta do ELGA. O ELGA não influencia de outro modo o montante da contribuição ou das indemnizações.
(12)
Estão sujeitas ao regime de seguros do ELGA as pessoas individuais e coletivas que sejam proprietárias ou explorem empresas agrícolas, pecuárias, avícolas, apícolas, piscícolas, aquícolas ou afins. As receitas do ELGA provêm, principalmente, da contribuição especial de seguro. Além disso, em conformidade com a Lei n.o 3147/2003, cabe igualmente ao ELGA pagar os auxílios ao abrigo dos programas de planeamento para casos de emergência, destinados a compensar danos no efetivo vegetal e no capital fixo resultantes de calamidades naturais, acontecimentos extraordinários ou condições climáticas adversas. Esses auxílios são financiados pelo orçamento do Estado ou por empréstimos. Os referidos programas são constituídos por auxílios estatais aprovados por decisões da Comissão.
(13)
O Despacho n.o 262037 do ministro da Economia e das Finanças e do ministro do Desenvolvimento Rural de 30 de janeiro de 2009 (a seguir denominado «despacho ministerial conjunto») estabeleceu compensações no montante de 425 milhões de EUR, a título excecional, para os danos ocorridos em 2008. Em conformidade com o despacho ministerial conjunto, as compensações em causa seriam pagas pelo ELGA por motivo de redução da produção de determinadas culturas, ocorrida durante a época de produção de 2008 devido às condições climáticas adversas, designadamente seca, temperaturas elevadas, chuvas, pragas e doenças das culturas em questão. Os danos afetaram amendoeiras, cerejeiras, damasqueiros, certas variedades de pessegueiros, ameixeiras, pereiras, macieiras, espargos, tabaco do Oriente, batateiras, algodão, oliveiras e cereais.
(14)
Segundo as informações prestadas pelas autoridades gregas, além da perda da produção de determinadas culturas (cereais e algodão), a deterioração da qualidade da produção foi igualmente tida em conta na fixação do limiar do dano. A perda em questão ou a deterioração da qualidade da produção resultaram de uma combinação de fenómenos meteorológicos e de doenças devidas às condições climáticas adversas que afetaram as culturas em causa durante o referido ano.
(15)
A fim de pagar as indemnizações em causa, o ELGA contraiu junto de um banco um empréstimo no montante de 425 milhões de EUR. O empréstimo será reembolsado em dez anos (de 2010 a 2019). Nos 3 primeiros anos (2010-2012), o empréstimo é agravado com juros e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascendem a 28 513 250 EUR anuais e, nos 7 anos seguintes (2013-2019), com juros, amortizações e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderão, em 2013, a 89 227 536 EUR, em 2014, a 85 087 786 EUR, em 2015, a 81 025 536 EUR, em 2016, a 76 963 286 EUR, em 2017, a 72 901 036 EUR, em 2018, 68 838 786 EUR e, em 2019, a 64 776 536 EUR. O empréstimo foi contraído com garantia do Estado grego a favor do ELGA.
(16)
Segundo informações prestadas pelas autoridades gregas, as indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores em 2008 por causa de danos cobertos pelo seguro elevaram-se a 386 986 648 EUR. Este montante proveio, em parte, das contribuições de seguro, no montante de 88 353 000 EUR, e, em parte, das receitas obtidas por um empréstimo de 444 milhões de EUR.
(17)
O ELGA contraiu o empréstimo bancário de 444 milhões de EUR ao abrigo do artigo 13.o da Lei n.o 3074/2002 e do artigo 28.o, n.o 17, da Lei n.o 3147/2003. O empréstimo será reembolsado em dez anos (de 2009 a 2018). Nos 3 primeiros anos (2009-2011), o empréstimo foi agravado com juros e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderam a 23 709 600 EUR anuais e, nos 7 anos seguintes (2012-2018), com juros, amortizações e retenções efetuadas pelo Estado grego, que ascenderão, em 2012, a 87 138 171 EUR, em 2013, a 83 789 143 EUR, em 2014, a 80 395 714 EUR, em 2015, a 77 002 286 EUR, em 2016, a 73 608 857 EUR, em 2017, a 70 215 429 EUR e, em 2018, a 66 822 000 EUR. O empréstimo foi contraído com garantia do Estado grego a favor do ELGA.
(18)
A outra parte do empréstimo, no montante de 145 366 352 EUR, destinou-se à concessão de auxílios estatais aprovados por decisões da Comissão no âmbito de programas de emergência após os incêndios de 2006 e 2007. Esta parte das receitas do ELGA não é abrangida pela presente decisão.
III. DÚVIDAS LEVANTADAS PELA COMISSÃO NO ÂMBITO DO INÍCIO DO PROCEDIMENTO DE EXAME
1. Sobre a existência de auxílio, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE
(19)
Medidas financiadas por recursos estatais: No entender da Comissão, esta condição verifica-se no caso vertente, uma vez que a legislação nacional pertinente (cf. considerando 11) dispõe claramente que as prestações do ELGA são financiadas por recursos estatais e que estes são imputáveis ao Estado.
(20)
No contexto das informações suplementares prestadas antes do início do procedimento, as autoridades gregas assinalaram a intenção de aumentar a percentagem da contribuição de seguro especial a fim de aumentarem as receitas do ELGA. No entanto, das informações prestadas sobre o aumento das receitas do ELGA não constavam, nessa fase do processo, elementos precisos que permitissem concluir que tal aumento seria suficiente para reembolsar os empréstimos em causa e para conceder indemnizações aos produtores durante os anos referidos. Consequentemente, não podia excluir-se que as medidas em questão seriam igualmente financiadas por outros recursos estatais à disposição do ELGA.
(21)
Auxílios que afetam as trocas comerciais e falseiam ou ameaçam falsear a concorrência: As indemnizações pagas em 2008 pelo ELGA ao abrigo do regime de seguro obrigatório abrangeram vários produtos agrícolas gregos de origem vegetal e animal e as pagas em 2009 abrangeram várias culturas (cf. considerando 13). Por conseguinte, a Comissão verificou, no momento do início do procedimento, que as indemnizações em causa proporcionavam aos produtores locais uma vantagem em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio. O setor agrícola está aberto à concorrência ao nível da União, pelo que é sensível a qualquer medida a favor da produção tomada em qualquer Estado-Membro. Daqui decorre que as indemnizações em causa são suscetíveis de falsear a concorrência no mercado interno e de afetar as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
(22)
Auxílios que favorecem certas empresas ou certas produções: No que diz respeito à questão de saber em que medida os pagamentos do ELGA no quadro do regime do seguro obrigatório contra riscos naturais são seletivos, a Comissão considerou que, a priori, a seletividade da medida resulta do facto de as indemnizações do ELGA se limitarem a determinadas produções agrícolas.
No entender da Comissão, poderia defender-se que as características especiais do setor agrícola e sua particular dependência de determinadas condições climáticas e a sua vulnerabilidade aos riscos naturais na Grécia tornam necessária a instauração de um regime estatal que assegure um nível mínimo de compensação baseado no princípio da solidariedade. Na medida em que as indemnizações pagas pelo ELGA no quadro do regime de seguro obrigatório são financiadas por receitas provenientes da contribuição de seguro especial, a Comissão entende que se poderia considerar que estas não proporcionam uma vantagem indevida aos beneficiários.
Contudo, tal justificação, fundada na lógica e na natureza do regime, não poderia abranger eventuais intervenções financeiras suplementares do Estado grego no regime em causa (além do financiamento mediante contribuições obrigatórias). No entanto, à data do início do procedimento de exame, a Comissão não dispunha de elementos suficientes que lhe permitissem concluir ser esse o caso. Concretamente, a Comissão tinha dúvidas quanto à ausência de intervenção suplementar do Estado no financiamento das medidas em causa.
(23)
Por estes motivos, a Comissão concluíra, no momento do início do procedimento, não poder excluir-se a eventualidade de as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e em 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caírem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituírem auxílios estatais.
2. Qualificação das medidas como auxílios ilegais
(24)
A Comissão considerou que os auxílios concedidos e pagos sem notificação prévia constituem auxílios ilegais, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999.
3. Apreciação preliminar da compatibilidade dos auxílios
(25)
Dado que as autoridades gregas haviam sustentado que as medidas em apreço não constituem auxílios estatais, a Comissão não dispunha, no momento do início do procedimento, das informações necessárias para poder apreciar a conformidade dos auxílios com os textos jurídicos vigentes à data da sua concessão, ou seja, em 2008 e 2009. No caso vertente, trata-se das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013 (9) (a seguir denominadas «Orientações»), particularmente o capítulo V.B, relativo aos auxílios para compensar danos causados à produção agrícola ou aos meios de produção agrícola.
(26)
Das informações prestadas, resulta que as compensações previstas para a maior parte das culturas em causa visavam danos que atingissem um limiar de 30 %, tomando em consideração as perdas de produção ou a deterioração da qualidade de certas produções, registadas durante o ano em questão, devido à combinação de fenómenos meteorológicos adversos e, no caso de algumas culturas, também a doenças das plantas. As informações transmitidas pelas autoridades gregas não continham dados sobre o método de cálculo das referidas compensações.
(27)
Consequentemente, mantiveram-se as dúvidas da Comissão quanto à possibilidade de esses auxílios serem considerados compatíveis com o capítulo V.B das Orientações.
IV. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(28)
As partes interessadas que apresentaram observações foram o Comité Europeu de Comerciantes de Produtos Agrícolas e Produtos Agrícolas Alimentares (a seguir denominado «CELCAA»), o Comité Europeu dos Cereais, da Alimentação para Animais, dos Frutos Oleícolas, do Azeite, das Azeitonas, de Gorduras e do Comércio Agroalimentar (a seguir denominado «COCERAL»), e uma terceira parte interessada que solicitou o anonimato.
(29)
Tratando-se de comerciantes independentes (a terceira parte interessada) e de entidades, como o CELCAA e o COCERAL, que prosseguem fins de proteção dos interesses dos comerciantes independentes, as partes interessadas consideram que os auxílios em apreço, concedidos inicialmente a agricultores, tinham, na realidade, como destinatários finais cooperativas agrícolas e suas associações, as quais, por assegurarem a distribuição exclusiva dos produtos agrícolas, estão, por conseguinte, em concorrência com os comerciantes independentes.
(30)
Segundo as partes interessadas, a Grécia não apresentou provas que demonstrem que as indemnizações em causa foram concedidas por perdas resultantes de condições climáticas adversas. As autoridades gregas não apresentaram uma descrição analítica da natureza das condições climáticas em causa, apoiada nos respetivos dados meteorológicos adequados, em conformidade com as Orientações.
(31)
Na opinião das partes interessadas, as autoridades gregas não especificaram o método utilizado para o cálculo das indemnizações nem o limiar das perdas. Por outro lado, as indemnizações limitavam-se a certos produtos agrícolas, embora os produtores de outros produtos excluídos das indemnizações tenham sofrido igualmente perdas nas produções respetivas.
(32)
Além disso, as partes interessadas alegaram que a concessão das indemnizações teve impacto na formação dos preços dos produtos finais, por via da diminuição dos preços dos produtos abrangidos por essas indemnizações. Assim, os auxílios em apreço proporcionaram uma vantagem económica aos produtores envolvidos, permitindo-lhes comercializar as partes das suas produções que não haviam sido afetadas pelas condições climáticas adversas em termos que falseiam a concorrência. Por outro lado, os agentes de comercialização privados (comerciantes, centros de moagem para farinha e para alimentos para animais, avicultores, suinicultores, etc.) foram obrigados a praticar uma política de preços imposta pelas cooperativas agrícolas e suas associações, o que colocou as cooperativas numa situação de monopólio.
(33)
Acresce que a cobertura oferecida pelo ELGA para os riscos a que o setor agrícola se encontra exposto deveria respeitar os princípios da proporcionalidade e da igualdade. As partes interessadas consideram inaceitável que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 se elevem a mais do que o triplo e o quádruplo, respetivamente, dos montantes totais das contribuições de seguro relativas a esses anos.
(34)
De acordo com as partes interessadas, com o novo empréstimo contraído para 2009, o ELGA «hipotecou» em grande medida as receitas que obterá nos próximos 10 anos, uma vez que tinha já o ónus do reembolso do empréstimo que contraíra para 2008 e para o qual «hipotecara» antecipadamente as contribuições de seguro dos anos seguintes. As partes interessadas referem ainda a existência de dois empréstimos suplementares contraídos pelo ELGA em 2009, nomeadamente um empréstimo de 350 milhões de EUR, junto do Banco do Pireu, e outro empréstimo de 112 milhões de EUR, junto do Banco Agrícola da Grécia e do Banco Nacional da Grécia.
(35)
As partes interessadas alegam ainda que os empréstimos de 444 milhões de EUR e de 415 milhões de EUR, contraídos com garantia do Estado grego, constituem receitas suplementares em relação às das contribuições de seguro. Esses empréstimos terão, portanto, de ser considerados recursos estatais.
V. COMENTÁRIOS DA GRÉCIA
1. Observações gerais sobre os auxílios compensatórios concedidos em 2008 e 2009
(36)
Segundo as autoridades gregas, os auxílios compensatórios pagos pelo ELGA em 2008 e 2009 não constituem auxílios estatais.
O financiamento do regime de seguro em causa é garantido pelas contribuições especiais obrigatórias pagas pelos agricultores. Dado que este regime de seguro se rege pelo princípio da solidariedade social, nem as contribuições especiais obrigatórias devem ser rigorosamente proporcionais ao risco segurado, por um lado, nem o montante das prestações concedidas deve, necessariamente, ser proporcional aos rendimentos do segurado, por outro (10). Consequentemente, segundo as autoridades gregas, trata-se, no caso vertente, de verdadeiras compensações concedidas para compensar danos causados à produção agrícola pelas condições climáticas adversas, em conformidade com a legislação grega em matéria de seguros agrícolas pagos pelo ELGA.
Por outro lado, segundo as autoridades gregas, o ELGA poderá cumprir, na data do vencimento, as suas obrigações financeiras no quadro do regime de seguro obrigatório. A capacidade do ELGA encontra-se reforçada pela aplicação da nova Lei n.o 3877/2010, relativa ao regime de proteção e de seguro da atividade agrícola, que estabelece fontes de financiamento suplementares a favor do ELGA. Por conseguinte, esta lei aumenta, na maior parte dos casos, a contribuição especial de seguro (para danos causados à produção vegetal, de 3 % a 4 %, e, para os danos à produção animal, de 0,50 % a 0,75 %). Além disso, a lei estabelece um seguro facultativo para perdas não cobertas pelo seguro obrigatório, assim como um seguro geral, a pagar ao ELGA pelas pessoas singulares que não sejam agricultores a título principal e pelas pessoas coletivas cuja maioria das ações não pertença a agricultores a título principal.
(37)
No entanto, ainda que os auxílios compensatórios fossem considerados auxílios estatais, entendem as autoridades gregas que são compatíveis com o artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e com as Orientações. As mesmas autoridades comunicaram aos serviços da Comissão informações pormenorizadas sobre cada auxílio concedido pelo ELGA em 2008 e 2009, indicando o nome e o número de identificação fiscal do agricultor beneficiário, o distrito em que se situa a parcela, o tipo de cultura, a unidade de medição da cultura e o número de unidades utilizadas, o montante do auxílio e a data da sua concessão, a descrição dos danos e do seu nível relativamente à produção normal.
(38)
No que se refere aos auxílios compensatórios concedidos em 2008 e 2009 por danos que destruíram mais de 30 % da produção vegetal normal, as autoridades gregas entendem que se encontram reunidas todas as condições estabelecidas no artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1857/2006 da Comissão, de 15 de dezembro de 2006, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado aos auxílios estatais a favor das pequenas e médias empresas que se dedicam à produção de produtos agrícolas e que altera o Regulamento (CE) n.o 70/2001 (11) (a seguir denominado «Regulamento de Isenção»), assim como nos pontos 124 a 130 das Orientações.
(39)
Na opinião das autoridades gregas, os auxílios em causa foram pagos aos produtores ou a organizações de produtores de que os primeiros eram membros, em conformidade com o Regulamento de Isenção e as Orientações. Em particular, as autoridades gregas asseguraram que:
a)
O montante dos auxílios não excedeu, em caso algum, o das perdas reais sofridas pelos produtores;
b)
Relativamente à intensidade dos auxílios, as condições fixadas pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção foram satisfeitas, dado que o ELGA não pagou qualquer compensação que excedesse 74,8 % da diminuição das receitas da venda do produto devida às condições climáticas adversas;
c)
Do montante máximo das perdas elegíveis para auxílio foram deduzidos quaisquer montantes recebidos a título de regimes de seguros e as despesas não efetuadas devido ao fenómeno climático adverso;
d)
O cálculo das perdas efetuou-se ao nível da exploração;
e)
A decisão de concessão dos auxílios em causa, assim como o seu pagamento, verificou-se no prazo fixado no artigo 11.o, n.o 10, do Regulamento de Isenção, ou seja, três e quatro anos, respetivamente, a contar da perda;
f)
Os auxílios em causa não foram acumulados com outros auxílios estatais nem com contribuições financeiras dos Estados-Membros ou da União para as mesmas despesas elegíveis. Os produtores beneficiários não receberam auxílios para reparação das mesmas perdas ao abrigo de mais do que um diploma legal, pelo que esses auxílios foram concedidos nos termos das Orientações, do Regulamento de Isenção, do Regulamento (CE) n.o 1535/2007 da Comissão, de 20 de dezembro de 2007, relativo à aplicação dos artigos 87.o e 88.o do Tratado CE aos auxílios de minimis no setor da produção de produtos agrícolas (12) (a seguir denominado «Regulamento de minimis») ou da Comunicação da Comissão de 22 de janeiro de 2009 relativa às medidas de auxílio estatal destinadas a apoiar o acesso ao financiamento durante a atual crise financeira e económica (13) (a seguir denominada «Comunicação sobre o quadro comunitário temporário»).
(40)
No que diz respeito ao método de cálculo da produção normal, as autoridades gregas apresentaram informações sobre o método utilizado e confirmaram terem sido observados os termos do ponto 128 das Orientações, segundo o qual, em caso de utilização de um método alternativo, deve este ser representativo e não se fundar em rendimentos anormalmente elevados. Em particular, a avaliação de perdas resultantes das condições climáticas adversas foi realizada por agrónomos ao nível da exploração, com base em estimativas efetuadas no local, conforme determina o Regulamento sobre o Seguro da Produção Vegetal, do ELGA. Durante o controlo no local, o agrónomo-avaliador mede a extensão da parcela por todos os meios adequados (fita métrica, mapas de identificação das parcelas e dispositivo GPS) e, no caso das culturas arbóreas, conta o número de árvores. Seguidamente, o agrónomo estima a produção esperada da parcela, tendo em conta as técnicas culturais utilizadas (designadamente, densidade de plantação, sistema de poda em arboricultura, culturas precoces com utilização de filme plástico e sistema de irrigação), a variedade das espécies cultivadas, a cultura anterior, no caso das culturas anuais, cuidados culturais (nomeadamente, fertilização, luta contra os parasitas), a produtividade do solo e eventuais particularidades do ano da produção (tais como a seca e problemas de vingamento). Por último, é avaliada a taxa dos danos na produção esperada da parcela. Para a determinação da taxa de danos, são colhidas amostras em diferentes pontos da parcela, tendo em conta a perda quantitativa de produção esperada, a degradação da qualidade devida aos danos, os cuidados culturais após a ocorrência dos danos (como a proteção vegetal complementar, as mondas suplementares e a exclusão dos frutos estragados).
2. Observações específicas sobre os auxílios compensatórios concedidos em 2008
(41)
Entre os auxílios que o ELGA concedeu em 2008, no montante de 386 986 648 EUR, contam-se compensações pagas aos produtores para reparar perdas na produção vegetal devidas a condições climáticas adversas, as quais ascenderam a 373 257 465,71 EUR. A estes auxílios, o ELGA aplicou o artigo 6.o do Regulamento sobre o Seguro da Produção Vegetal, relativo a compensações a produtores de produtos agrícolas destinadas a reparar danos resultantes de condições climáticas adversas, como as previstas na Lei n.o 1790/1988, que institui o regime de seguro do ELGA.
(42)
Relativamente aos auxílios em causa, a Grécia apresentou dados meteorológicos sobre as condições climáticas adversas observadas durante a campanha de 2007-2008. Esses fenómenos meteorológicos adversos foram formalmente reconhecidos pelas autoridades públicas. Trata-se, concretamente, da canícula registada em todo o país nos fins de junho e de julho de 2007, das fortes chuvas na maior parte das regiões em outubro de 2007, assim como dos ventos secos e quentes catabáticos observados nesse mesmo mês em Creta, dos temporais e do granizo no início de agosto de 2008 em alguns distritos do noroeste e do centro da Grécia continental e ainda dos temporais no fim desse mesmo mês nas regiões da Magnésia, da Beócia e da Ática oriental e nas ilhas de Eubeia e de Creta.
Especificamente, as compensações em causa foram concedidas por danos superiores às taxas seguintes da produção normal (14):
Taxa mínima de dano relativamente à produção normal
Montante total de compensações
(EUR)
Número de parcelas agrícolas afetadas pelos danos
% do montante total das compensações
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Total
373 257 465,71
666 406
100
Além disso, o ELGA concedeu compensações suplementares no montante de 2 472 785,97 EUR a produtores que sofreram, na campanha de 2007-2008, perdas sucessivas na mesma produção vegetal devido a condições climáticas adversas. Relativamente a 6,98 % do montante total dessas compensações o nível de danos atingiu igualmente de 20 % a 30 % da produção normal e relativamente a 93,02 % do montante total das compensações os danos consistiram em destruições superiores a 30 % da produção normal.
(43)
Por outro lado, entre os auxílios pagos pelo ELGA aos agricultores em 2008, contam-se os seguintes:
a)
Auxílios no montante de 7 338 119,74 EUR, por perdas no efetivo pecuário. Dessas perdas, as devidas a condições climáticas adversas representaram 1 860 279,67 EUR, as devidas a doenças ou outras afeções animais representaram 3 188 825,78 EUR e as devidas a outras causas (ataques de animais selvagens, como ursos, lobos e cães vadios) representaram 2 289 014,29 EUR. As autoridades gregas consideraram estes auxílios verdadeiras indemnizações no quadro do regime de seguro obrigatório, não constituindo auxílios na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado;
b)
Auxílios no montante de 114 374,86 EUR, por perdas na produção vegetal devidas a ursos. Estes auxílios foram concedidos no quadro do programa «LIFE» da União para a proteção do urso-pardo na Grécia. A intensidade dos auxílios foi de 100 %;
c)
Auxílios no montante de 3 803 901,72 EUR para ações corretivas na sequência dos erros por inadvertência nos relatórios de avaliação dos danos na produção vegetal e no efetivo pecuário. Esses erros, verificados após o pagamento dos auxílios aos agricultores, constituíam dívidas do ELGA para com os beneficiários em causa.
3. Observações específicas sobre auxílios compensatórios concedidos em 2009
(44)
No quadro infra apresentam-se os produtos, as condições climáticas causadoras dos danos e a descrição dos danos a que dizem respeito as compensações pagas em 2009 com base no despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009), no montante de 415 019 452 EUR.
Produto agrícola
Montante total da compensação
(EUR)
Condições climáticas adversas
Descrição dos danos causados
1.
Amêndoas
Cerejas
Alperces (variedade Bebekou)
Maçãs
Ameixas
Peras
56 580 555
(para todos os produtos)
Temperaturas elevadas e canícula
Inverno quente e seco
Seca de longa duração
Variações súbitas de temperatura
As temperaturas elevadas e a canícula durante o verão de 2007 tiveram um impacto negativo na produção destes produtos, especialmente na formação dos rebentos das culturas frutícolas. A seca prolongada em 2007 e as mudanças súbitas de temperatura reduziram a produção. Além disso, devido ao inverno quente e seco, foram insuficientes as horas de dormência de diversas culturas arbóreas.
2.
Pêssegos
10 970 348
Condições climáticas idênticas às do n.o 1
Danos idênticos aos do n.o 1.
3.
Espargos
6 751 747
Inverno quente e seco
Temperaturas baixas
O inverno quente e seco em 2007-2008 contribuiu para a atividade catabólica acrescida dos espargos, provocando a perda dos nutrientes armazenados. Estas condições resultaram na diminuição súbita da produção futura de espargos. A produção, já reduzida, foi, assim, influenciada pelas temperaturas baixas em fevereiro de 2008, o que retardou o crescimento. Em consequência, reduziu-se ainda mais a colheita de espargos em 2008 na Grécia.
4.
Tabaco do Oriente
13 817 834
Temperaturas elevadas e canícula
Seca
As temperaturas elevadas e a canícula durante o verão de 2007, combinadas com a seca, tornaram difícil o tratamento das infestações por insetos e vírus transmitidos pelo tripes e conduziram à redução da produção de tabaco em todo o país.
5.
Batatas de verão
7 220 996
Temperaturas elevadas
As temperaturas elevadas durante os verões de 2006 e de 2008 dificultaram o tratamento das infestações entomológicas e fitopatológicas da cultura da batata de verão em diversos distritos da Grécia.
6.
Algodão
109 564 462
Seca de longa duração
Verão quente
Outono frio
Chuvas
A seca prolongada provocou a redução das reservas de água. O verão quente, seguido de um outono frio, combinados com chuvas intensas em fins de setembro de 2008 provocaram a redução e a degradação da qualidade da produção de algodão em todo o país.
7.
Azeitonas
72 026 112
Seca
Geada
Chuvas
A seca prolongada, a geada em fevereiro de 2008 após um inverno ameno, as temperaturas elevadas e as chuvas intensas no período da floração das oliveiras causou uma redução importante da produção de azeitonas em todo o país.
8.
Cereais (milho, trigo mole, cevada, aveia, centeio e arroz)
138 087 394
Chuvas
Variações de temperatura
As chuvas e as variações de temperatura na primavera e no outono de 2008 provocaram a degradação da produção de cereais e facilitaram o desenvolvimento de infestações fitopatológicas. A degradação da qualidade deve-se também à ausência dos nutrientes necessários (proteínas e glúten), por seu turno devida às condições climáticas adversas.
Total
415 019 448
(45)
De acordo com as autoridades gregas, dos 415 019 452 EUR de compensações, os auxílios pagos a 871 produtores, no total de 27 614 905 EUR, devem ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno, por força do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e das Orientações.
(46)
O montante remanescente desses auxílios, ou seja, 387 404 547 EUR, foi distribuído por 784 408 produtores. As autoridades gregas consideram que os auxílios em causa são compatíveis com o mercado interno, por força do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado e do Regulamento de Isenção.
No entender das mesmas autoridades, esses auxílios satisfazem todas as condições fixadas no artigo 11.o desse regulamento, designadamente:
a)
A intensidade bruta dos auxílios não excedeu 80 % da diminuição das receitas da venda do produto devido às condições climáticas adversas;
b)
O cálculo das perdas foi feito ao nível da exploração;
c)
O montante da perda não incluía despesas não realizadas devido a condições climáticas adversas e os produtores não receberam indemnizações de outras entidades seguradoras;
d)
As compensações em causa haviam sido pagas diretamente aos agricultores;
e)
A decisão de concessão dos auxílios em causa, assim como o pagamento dos referidos auxílios, verificou-se no prazo de três e quatro anos, respetivamente, a contar da perda;
f)
O método de cálculo da produção normal é idêntico ao descrito no considerando 42 para os auxílios concedidos em 2008.
(47)
As autoridades gregas entendem, aliás, que, se os auxílios em apreço não pudessem ser considerados verdadeiras compensações (cf. considerando 36) ou compatíveis com o Regulamento de Isenção (cf. considerando 46), deveriam ser considerados conformes com o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e a Comunicação sobre o quadro temporário.
A concessão dos auxílios em questão facilitou o acesso dos agricultores beneficiários ao financiamento. Com efeito, as referidas compensações garantiram liquidez financeira à produção primária na Grécia, o único setor em que o Estado grego pôde apoiar-se nos primeiros meses da crise económica, de modo a evitar perigos para outros setores da economia. Contudo, os auxílios em apreço foram concedidos segundo critérios precisos, a saber, unicamente em caso de problemas económicos reais, ligados exclusivamente à produção de produtos agrícolas, mais concretamente, em caso de problemas causados à produção agrícola por condições climáticas adversas (cf. considerando 44). Relativamente à maior parte dos auxílios, não foram fixados limiares para a intensidade e o grau do problema de cada produtor, uma vez que o objetivo consistia em apoiar a economia grega em geral.
(48)
Por outro lado, de acordo com o ponto 7, alínea a), da Comunicação sobre o quadro temporário, a Comissão deve aplicar esta comunicação aos auxílios não notificados (15) se estes tiverem sido concedidos após 17 de dezembro de 2008. Consequentemente, as autoridades gregas entendem que o ponto 7, alínea a), da citada comunicação se aplica aos auxílios não notificados em causa, uma vez que os mesmos foram concedidos aos produtores após aquela data.
(49)
As autoridades gregas consideram que os auxílios em apreço, previstos a título excecional pelo despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009), satisfaziam todas as condições fixadas no ponto 4.2.2 da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, particularmente:
a)
Foram concedidos sob forma de regime, dado que se baseavam no referido despacho ministerial conjunto;
b)
Foram concedidos apenas a empresas que não se encontravam em dificuldade em 1 de julho de 2008, em conformidade com as Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade. As autoridades gregas confirmaram que estes auxílios foram concedidos exclusivamente a pessoas singulares, na sua maior parte isentas por lei de declaração de rendimentos para efeitos fiscais, porquanto os seus rendimentos anuais eram inferiores a 12 000 EUR. Todos os produtores que receberam as indemnizações em causa tinham transações correntes com bancos, uma vez que os auxílios foram pagos mediante depósito nas respetivas contas bancárias. As mesmas autoridades confirmam que os produtores em questão eram solventes e tinham possibilidade de obter financiamento bancário suficiente. Consequentemente, esses produtores não se encontravam em dificuldade no momento do pagamento dos auxílios;
c)
O regime de auxílios não foi aplicado a empresas ativas no setor das pescas;
d)
Os auxílios não constituíram auxílios à exportação ou auxílios que favoreçam os produtos nacionais em relação aos produtos importados;
e)
Foram concedidos em 2009, ou seja, antes de 31 de dezembro de 2010, em conformidade com o ponto 4.2.2, alínea f), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário;
f)
O montante do auxílio por agricultor oscilou entre 7 501 EUR e 15 000 EUR.
(50)
Em conformidade com o ponto 4.2.2, alínea g), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (com a redação que lhe foi dada em outubro de 2009), os auxílios em questão, recebidos por cada agricultor, não deveriam conduzir a que o montante total dos auxílios recebidos individualmente pelos mesmos agricultores no período de 1 de janeiro de 2008 e 31 de dezembro de 2010 excedesse 15 000 EUR. No entender das autoridades gregas, o facto de o ELGA não ter obtido dos agricultores uma declaração em papel ou em formato eletrónico sobre outros auxílios de minimis e os auxílios fundados no quadro comunitário temporário recebidos durante o exercício fiscal em curso constitui uma questão meramente formal. Assim, o incumprimento desta formalidade não deveria conduzir à conclusão de que a condição fixada no ponto 4.2.2, alínea g), da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (com a redação que lhe foi dada em outubro de 2009) não foi satisfeita, tanto mais que, como pode demonstrar-se pelo sistema mecanográfico do ELGA, de 1 de janeiro de 2008 a 31 de dezembro de 2010, a Grécia não concedera auxílios de minimis aos produtores do setor primário dos produtos agrícolas nem auxílios fundados naquela comunicação.
(51)
Em todo o caso, na opinião das autoridades gregas, dos 387 404 547 EUR de auxílios, 75 382 500 EUR podem cair no âmbito de aplicação do Regulamento de minimis.
(52)
As mesmas autoridades estimam que os auxílios no valor de 75 382 500 EUR, supramencionados, satisfaziam todas as condições fixadas no Regulamento [(CE) n.o 1535/2007, relativo aos auxílios] de minimis. Em particular:
a)
Em conformidade com o artigo 3.o, n. 2, do Regulamento de minimis, relativamente aos auxílios supramencionados, os agricultores beneficiários não receberam, individualmente, compensações que excedessem 7 500 EUR no período dos exercícios fiscais de 2008 a 2010;
b)
O montante cumulado dos auxílios de minimis concedidos pela Grécia às empresas agrícolas no período de três exercícios fiscais não excedeu o montante de 75 382 500 EUR, ou seja, o montante cumulado máximo para a Grécia, em conformidade com o artigo 3.o, n.o 3, e o anexo do Regulamento (CE) n.o 1535/2007.
4. Comentários às observações das partes interessadas
(53)
A Grécia alega que as partes interessadas não apresentaram provas que demonstrem que as indemnizações em causa tiveram um impacto na posição dos seus membros no mercado interno.
(54)
Quanto à observação de que não foi apresentada uma descrição da natureza das condições climáticas adversas, as autoridades gregas sublinham que a inclusão de tal descrição no despacho ministerial conjunto relativo às indemnizações não era necessária e que, pelo contrário, o que tinha de ser demonstrado era, por um lado, a existência de tais condições e, por outro, que o dano atingira o limiar de 30 % relativamente à produção normal. Por outro lado ainda, a Grécia comunicou, no quadro das observações que apresentou aos serviços da Comissão, dados analíticos sobre as condições climáticas referidas, corroborados pelas informações meteorológicas adequadas.
(55)
Relativamente à observação de que a Grécia não precisou o método de cálculo das indemnizações utilizado nem o limiar dos danos, as autoridades gregas recordam que das observações que apresentaram à Comissão constam informações pormenorizadas sobre estas duas questões.
(56)
Segundo as mesmas autoridades, a concessão das indemnizações em causa não teve impacto nos consumidores finais, uma vez que a diminuição dos preços dos produtos agrícolas abrangidos não implicou uma diminuição dos preços de retalho. Em abono deste ponto de vista, as autoridades gregas apresentaram artigos publicados na imprensa grega que indicam que os preços de retalho de vários produtos agrícolas, incluindo os produtos ora em causa, se mantiveram elevados não obstante o facto de o seu preço de venda por grosso ter diminuído.
VI. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO
1. Existência de auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do tratado
(57)
O artigo 107.o, n.o 1, do Tratado declara incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções. A Comissão entende que as condições supramencionadas se verificam nas medidas em apreço.
(58)
Medidas financiadas através de recursos estatais
Decorre do acórdão do Tribunal de Justiça da União Europeia de 22 de maio de 2003 proferido no processo C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio (16) (a seguir denominado «processo Freskot») [que esta condição se verifica no caso vertente, dado que a legislação nacional pertinente estabelece claramente] que as prestações efetuadas pelo ELGA são financiadas por recursos estatais e que são imputáveis ao Estado, na aceção da jurisprudência do Tribunal (17).
Como no caso Freskot, também no caso em apreço resulta do artigo 5.o-A da Lei 1790/1988 (cf. também considerando 11) e de outras disposições da legislação grega em vigor que as receitas do ELGA provenientes da contribuição especial de seguro são cobradas pela administração das contribuições, entram no orçamento do Estado como receitas do Estado e são atribuídas ao ELGA através do orçamento do Ministério da Agricultura (atualmente, Ministério do Desenvolvimento Rural e da Alimentação). Por consequência, o facto de as contribuições em causa serem contabilizadas como receitas do Estado basta para considerar que as prestações efetuadas pelo ELGA são provenientes de recursos estatais.
Acresce que, de acordo com o artigo 2.o da Lei 1790/1988 (18), por decisão do ministro da Agricultura, o ELGA pode pagar auxílios ou indemnizações aos beneficiários através da transferência de recursos do orçamento do Estado ou de empréstimos contraídos pelo ELGA com garantia e obrigação do Estado grego de reembolso do empréstimo.
Resulta da jurisprudência do Tribunal que as vantagens concedidas diretamente pelo Estado, assim como as concedidas por intermédio de um organismo público ou privado, designado ou instituído por esse Estado, constituem auxílios estatais, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado (19). Por conseguinte, no caso em apreço, os dois empréstimos contraídos pelo ELGA sob garantia do Estado grego (cf. considerandos 15 e 17) para pagamento de indemnizações em 2008 e 2009 constituem recursos estatais, na aceção do artigo 107.o, n.o 1 do Tratado, dado que fazem parte dos recursos do ELGA, pessoa coletiva de direito privado pertencente inteiramente ao Estado e sujeita ao controlo do ministro da Agricultura (cf. também considerando 8).
(59)
Auxílios que afetam as trocas comerciais e falseiam ou ameaçam falsear a concorrência
A Comissão verifica que as indemnizações em causa proporcionam uma vantagem aos produtores nacionais em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio. O setor agrícola está aberto à concorrência ao nível da União (20), pelo que é sensível a qualquer medida a favor da produção em qualquer Estado-Membro (21). Por conseguinte, as indemnizações em causa ameaçam falsear a concorrência no mercado interno e afetam as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
(60)
Auxílios que favorecem certas empresas ou certas produções
Segundo a jurisprudência do Tribunal de Justiça (22), são consideradas auxílios as intervenções que, independentemente da sua forma, aliviem os encargos que, normalmente, oneram o orçamento de uma empresa e que, por essa via, sem constituírem subvenções na aceção estrita do termo, têm natureza e efeitos idênticos.
No acórdão Freskot o Tribunal declarou que a noção de empresa, na aceção do artigo 102.o do Tratado, não abrange organismos como o ELGA no que diz respeito às suas atividades no quadro do regime obrigatório contra os riscos naturais (cf. n.os 79 e 88 do acórdão).
Na realidade, o regime de seguro obrigatório em causa prossegue, essencialmente, um objetivo de política social, que pretende assegurar uma cobertura adequada a todas as explorações agrícolas, incluindo as que têm uma exposição mais elevada aos riscos de ocorrência de danos provocados por desastres naturais (cf. n.os 66 e 67 do acórdão). A contribuição de seguro incide na totalidade dos produtos agrícolas em taxas uniformes, independentes do risco realmente corrido pelo produtor (com base no princípio da solidariedade). O ELGA está sujeito ao controlo do Estado, uma vez que o montante da contribuição, no que diz respeito às receitas, e as taxas de indemnização são fixados pelos ministros competentes.
À semelhança da conclusão do Tribunal no acórdão de 22 de janeiro de 2002 no processo C-218/00, Cisal/INAIL (23), também neste caso os dois elementos essenciais do regime de seguro do ELGA, a saber, o montante das indemnizações e o das contribuições, se encontram sob controlo do Estado e a filiação obrigatória que caracteriza o regime é condição sine qua non do equilíbrio financeiro deste, assim como a aplicação do princípio da solidariedade, que implica que as prestações pagas ao segurado não sejam proporcionais às contribuições pagas por este.
Diferentemente do caso Cisal/INAIL, no entanto, os beneficiários das prestações de seguro do ELGA são empresas que desenvolvem uma atividade económica. O facto de o ELGA não desenvolver uma atividade económica não basta, portanto, para se considerar que os beneficiários das prestações de seguros pagas por este organismo não são potenciais beneficiários de auxílios estatais, na aceção do Tratado (cf. acórdão Freskot, n.o 80).
No que diz respeito à questão da vantagem económica, o Tribunal refere simplesmente, no n.o 84 do acórdão Freskot, que «nestas condições, importa responder à questão de saber, por um lado, se e, eventualmente, em que medida, não existindo cobertura obrigatória, as explorações agrícolas gregas deveriam e efetivamente poderiam celebrar contratos de seguro com companhias de seguros privadas ou tomar outras disposições a fim de se protegerem de forma adequada contra as consequências que representam os riscos naturais para essas explorações e, por outro, em que medida a contribuição corresponde ao custo económico real das prestações fornecidas pela ELGA a título do seguro obrigatório, caso esse custo possa ser calculado». Contudo, no n.o 87, o Tribunal ressalva que «[…] não dispõe dos elementos de facto e de direito necessários para responder à parte da questão relativa à qualificação eventual de auxílios de Estado das prestações fornecidas pela ELGA ao abrigo do regime de seguro obrigatório contra os riscos naturais».
(61)
A jurisprudência do Tribunal confirma que nem o caráter social da medida (24) nem o facto de esta ser total ou parcialmente financiada por contribuições impostas pela autoridade pública e cobradas às empresas em causa (25) bastam para excluir a medida da qualificação de auxílio, na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado, que não distingue as medidas de intervenção estatal segundo causas ou objetivos, antes as define em função dos seus efeitos (26).
As indemnizações pagas em 2008 pelo ELGA no quadro do regime de seguro obrigatório abrangeram determinados produtos agrícolas gregos de origem vegetal e animal, e as pagas em 2009 abrangeram determinadas culturas. Daqui se segue que as indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores locais de produtos agrícolas podem proporcionar uma vantagem financeira seletiva para esses produtores em relação a outros produtores da União que não recebem o mesmo apoio.
Além disso, nos casos que apresentem um risco mais elevado de danos causados por desastres naturais, é duvidoso que as explorações agrícolas pudessem obter uma cobertura de seguro junto de um segurador privado em condições semelhantes. A Comissão considera, portanto, que, nestas circunstâncias, as compensações pagas pelo ELGA através do regime de seguros em causa constituem uma vantagem financeira seletiva para os beneficiários.
(62)
Atento o acórdão do Tribunal no caso Freskot (cf. n.o 86), pode, todavia, pôr-se a questão de saber se a medida em causa não poderá justificar-se pela natureza ou pela economia geral do sistema, o que cabe ao Estado em causa demonstrar (27). Impõe-se verificar se as características especiais do setor agrícola e sua particular dependência de determinadas condições climáticas, assim como a sua vulnerabilidade aos riscos naturais na Grécia, tornam necessária a instauração de um regime estatal que assegure um nível mínimo de compensação baseado no princípio da solidariedade. Porém, uma medida que constitui uma exceção à aplicação do sistema (para)fiscal geral pode justificar-se pela natureza e pela economia geral do sistema se o Estado-Membro em causa conseguir demonstrar que tal medida resulta diretamente dos princípios fundadores ou diretores desse sistema. Concomitantemente, deve distinguir-se entre, por um lado, os objetivos de um determinado regime, que lhe são exteriores, e, por outro, os mecanismos inerentes ao próprio sistema, que são necessários para a realização desses objetivos (28).
Uma vez que se verifica que o ELGA não é financiado unicamente por contribuições parafiscais mas também por contribuições diretas do Estado, tal justificação, baseada na solidariedade entre produtores, está excluída, pelo que todo o regime deve ser considerado seletivo.
Com efeito, no caso vertente, as indemnizações pagas aos produtores em 2008, no valor de 386 986 648 EUR, não foram, na sua maior parte, financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias, porquanto estas se elevaram a 88 353 000 EUR apenas. Assim, não se poderia já considerar que as prestações pagas aos produtores segurados foram financiadas unicamente por contribuições (29).
(63)
No que concerne às indemnizações pagas em 2009, no valor de 415 019 452 EUR, a Comissão observa que as mesmas não foram financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias, cujo montante ascendeu, em 2009, a 57 015 388 EUR. Essas indemnizações estavam previstas no despacho ministerial conjunto (de 30 de janeiro de 2009) como uma cobertura de seguro a título excecional dos danos na produção vegetal e não faziam parte das indemnizações que o ELGA teve de pagar aos produtores em 2009 para reparação dos danos no quadro do regime de seguro obrigatório. Consequentemente, no entender da Comissão, não colhe o argumento das autoridades gregas de que também estas indemnizações deveriam ser consideradas verdadeiras compensações.
(64)
Para poder pagar essas elevadas indemnizações aos produtores de produtos agrícolas, o ELGA teve de contrair dois empréstimos a reembolsar em dez anos (cf. considerandos 16 e 17). Com base nos dados apresentados pelas autoridades gregas relativamente à evolução das frações anuais de juros e de amortização destes dois empréstimos, forçoso é concluir que o ELGA não poderá reembolsar essas frações anuais em dez anos através das contribuições especiais de seguro dos produtores, porquanto essas contribuições deverão servir para pagar indemnizações por danos que ocorrerão nesses mesmos anos.
(65)
No contexto das informações suplementares prestadas, as autoridades gregas indicaram que a Lei 3877/2010 (relativa ao sistema de proteção e seguro da atividade agrícola) fora adotada com a finalidade de aumentar as receitas do ELGA.
A Comissão admite que a referida lei contribua, realmente, para o saneamento do funcionamento futuro do ELGA. No entanto, um aumento das receitas do ELGA não permite concluir que o mesmo seria suficiente para reembolsar os empréstimos em causa e conceder indemnizações aos produtores durante o mesmo período.
Assim, o empréstimo contraído pelo ELGA para 2009 onerou excessivamente as receitas que obterá nos próximos 10 anos, uma vez que tinha já o ónus do reembolso do empréstimo que contraíra para 2008 e para o qual «consignara» antecipadamente as contribuições de seguro dos anos anteriores. Como referem as partes interessadas (cf. considerandos 34 e 35), este problema agravar-se-á inevitavelmente devido à existência de dois empréstimos suplementares contraídos igualmente pelo ELGA em 2009. Consequentemente, não pode excluir-se que as medidas em questão seriam igualmente financiadas por outros recursos estatais disponibilizados ao ELGA.
(66)
Em todo o caso, daí não resulta que as diferenciações operadas pelos regimes de auxílio entre empresas que se encontram numa situação comparável de facto e de direito possam justificar-se com base nos objetivos de solidariedade do regime, no quadro da legislação grega sobre a indemnização de danos causados por fenómenos naturais. Em primeiro lugar, riscos semelhantes (ou comparáveis) são assumidos pelas próprias empresas noutros setores, que não os abrangidos por este regime; em segundo lugar, é evidente que, mesmo no setor agrícola coberto por este regime, alguns produtores estão sempre mais expostos do que outros a determinados riscos (devido ao tipo da sua produção ou localização geográfica), de modo que os auxílios serão sempre pagos preponderantemente a algumas categorias de produtores em detrimento de outras.
(67)
Por estes motivos, a Comissão conclui que as indemnizações pagas aos produtores de produtos agrícolas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílios estatais.
(68)
Consequentemente, importa analisar se existe a possibilidade de concessão de uma derrogação ao princípio geral da proibição dos auxílios estatais aí consagrado.
2. Qualificação das medidas como auxílios ilegais
(69)
Dado que os auxílios em causa foram concedidos e pagos sem notificação prévia, são ilegais, na aceção do artigo 1.o, alínea f), do Regulamento (CE) n.o 659/1999.
3. Apreciação da compatibilidade dos auxílios à luz do artigo 107.o, N.o 3, alínea c), do TFUE
(70)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE, os auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas atividades ou regiões económicas podem ser considerados compatíveis com o mercado interno, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrariem o interesse comum.
(71)
Para poder beneficiar desta derrogação, os auxílios em causa devem ser conformes com os textos jurídicos vigentes à data da sua concessão, ou seja, em 2008 e 2009. No caso vertente, trata-se do artigo 11.o do Regulamento de Isenção e das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013, nomeadamente do capítulo V.B, relativo aos auxílios para compensar danos causados à produção agrícola ou aos meios de produção agrícola e, mais precisamente, do ponto V.B.3, relativo aos auxílios para compensar os agricultores por perdas causadas por condições climáticas adversas.
Importa referir que as disposições do capítulo V.B.4 das Orientações relativamente aos auxílios à luta contra epizootias e doenças das plantas deveriam aplicar-se a determinadas produções contempladas com os auxílios concedidos aos agricultores em 2009 (tabaco do Oriente e batatas de verão). Contudo, uma vez que as autoridades gregas demonstraram que as doenças que afetaram essas produções resultaram de condições climáticas adversas (cf. também considerando 44), conforme a nota de pé-de-página n.o 31 do capítulo V.B.4 das Orientações, a Comissão apreciou as medidas de auxílio à luz do capítulo V.B.3.
(72)
As condições previstas nas disposições supramencionadas das Orientações aplicáveis ao caso em apreço são as seguintes:
a)
Em conformidade com o ponto 125 das Orientações, fenómenos meteorológicos adversos como a geada, o granizo, a chuva ou a seca, ou seja, como os que, no caso vertente, causaram danos em determinadas produções agrícolas na Grécia em 2008 e 2009, podem ser equiparados a calamidades naturais quando o nível de danos atinja um certo limiar da produção normal. A compensação por tais acontecimentos equiparados contribui para o desenvolvimento do setor agrícola e deve ser autorizada com base no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
Assim, para poderem beneficiar dos auxílios, os danos resultantes de condições climáticas adversas devem atingir 30 % da produção anual média do interessado durante os três anos anteriores ou de uma média trienal baseada nos cinco anos anteriores, excluindo o valor mais elevado e o mais baixo. De acordo com o ponto 128 das Orientações, a Comissão pode aceitar métodos alternativos de cálculo da produção normal, incluindo valores de referência regionais, desde que considere que são representativos e se não baseiam em rendimentos anormalmente elevados;
b)
As notificações das medidas de auxílio devem incluir nas justificações dados meteorológicos adequados. Além disso, o fenómeno climático adverso suscetível de ser equiparado a uma calamidade natural deve ser formalmente reconhecido como tal pelas autoridades públicas;
c)
A intensidade bruta do auxílio não pode exceder 80 % [90 % nas zonas desfavorecidas ou nas zonas referidas no artigo 36.o, alínea a), subalíneas i), ii) e iii), do Regulamento (CE) n.o 1698/2005 do Conselho, de 20 de setembro de 2005, relativo ao apoio ao desenvolvimento rural pelo Fundo Europeu Agrícola de Desenvolvimento Rural (FEADER) (30), delimitadas pelos Estados-Membros de acordo com os artigos 50.o e 94.o deste regulamento] da diminuição das receitas da venda do produto, calculada subtraindo-se:
i)
o resultado da multiplicação da quantidade de produto produzida no ano do fenómeno climático adverso pelo preço de venda médio durante esse ano
ii)
resultado da multiplicação da quantidade anual média produzida nos três anos anteriores (ou em três dos cinco anos anteriores, excluídos os valores superior e inferior) pelo preço de venda médio obtido.
O montante elegível para auxílio pode ser acrescido de outras despesas que oneraram especialmente agricultor devido à não-realização da colheita em consequência do fenómeno adverso;
d)
Do montante máximo dos danos que podem beneficiar do auxílio devem ser deduzidos os montantes eventualmente recebidos a título de regimes de seguro e as despesas não efetuadas devido ao fenómeno climático adverso;
e)
Os danos devem ser calculados ao nível de cada exploração, mas a Comissão pode aceitar o cálculo baseado nas médias das perdas, contanto que estas sejam representativas e não resultem numa sobrecompensação significativa a favor dos beneficiários;
f)
O beneficiário deve, em todo o caso, suportar uma parte dos custos [ponto 125, alínea d), das Orientações];
g)
Os regimes devem ser instituídos no prazo de três anos e os auxílios pagos no prazo de quatro anos após a realização das despesas ou da ocorrência do dano.
(73)
Quanto aos auxílios compensatórios no montante de 373 257 465,71 EUR que o ELGA concedeu aos produtores como reparação dos danos sofridos na produção vegetal devido às condições climáticas adversas, a Comissão observa que, na sua maioria - a saber, no valor de 347 193 466,52 EUR (cf. considerando 42) - são conformes às disposições do Regulamento de Isenção e às Orientações mencionadas no considerando 72. Também os auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal, no montante de 2 472 785,97 EUR, respeitam, na sua maior parte - a saber, no valor de 2 300 185,51 EUR -, o disposto no Regulamento de Isenção e as Orientações mencionadas no considerando 72.
(74)
Em particular, como o demonstra o quadro do considerando 42, a condição a que se refere o considerando 72, alínea a) - a saber, os danos atingirem o limiar de 30 % da produção normal -, é satisfeita no que concerne os auxílios compensatórios correspondentes ao montante de 347 193 466,52 EUR. No que diz respeito aos auxílios por danos sucessivos, o nível de dano excedeu 30 % da produção normal em casos correspondentes a 93,02 % do montante total desses auxílios, ou seja, 2 300 185,51 EUR; consequentemente, a condição a que se refere o considerando 72, alínea a), é igualmente satisfeita.
(75)
Com base nas informações prestadas pelas autoridades gregas (cf. considerando 39), a intensidade bruta dos auxílios compensatórios em causa relativamente à diminuição das receitas da venda do produto respeitam os limites máximos fixados pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção [cf. considerando 72, alínea c)]. Contudo, o cálculo da intensidade não se refere à quantidade média produzida no decurso dos três anos anteriores (ou a uma média trienal), em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Isenção, dado ter sido aplicado aos auxílios compensatórios em causa outro método de cálculo da produção normal (cf. considerando 40 sobre a descrição do método de cálculo).
(76)
De acordo com o ponto 128 das Orientações, a Comissão pode aceitar métodos alternativos de cálculo além do previsto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção, desde que considere que são representativos e se não baseiam em rendimentos anormalmente elevados. Após analisar a descrição do método de cálculo utilizado neste caso, a Comissão considera que o mesmo se subsume àquele ponto das Orientações e que, tendo em conta a intensidade dos auxílios em apreço, não existiu o risco de sobrecompensação dos danos sofridos.
(77)
A Comissão observa igualmente que os dados meteorológicos comunicados pela Grécia, respeitantes à campanha de 2007-2008, provam a ocorrência de fenómenos climáticos suscetíveis de justificar a concessão das indemnizações em causa.
(78)
Por outro lado, segundo as informações prestadas sobre os auxílios em causa (cf. considerando 39), estes foram diminuídos dos montantes eventualmente recebidos de companhias de seguros e das despesas não suportadas devido ao fenómeno responsável pelos danos. Acresce que o cálculo dos danos foi feito ao nível da exploração. Por último, os prazos de pagamento dos auxílios após a perda, referidos no considerando 72, alínea g), foram respeitados.
(79)
O que antecede permite, portanto, à Comissão concluir que os auxílios compensatórios no total de 349 493 652,03 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores em 2008 para reparar danos nas respetivas produções vegetais, dos quais 2 300 185,51 EUR dizem respeito a auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal, respeitaram as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e as Orientações, podendo, pois, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno, ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(80)
No entanto, como o demonstra o quadro do considerando 42, os auxílios compensatórios no montante de 26 063 999,19 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores de produtos agrícolas em 2008 como reparação dos danos nas respetivas produções vegetais não respeitam o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção relativamente ao limiar do dano em relação à produção normal. A Comissão verifica que esses auxílios compensatórios não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, consequentemente, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(81)
No que concerne aos auxílios compensatórios no montante de 7 338 119,74 EUR concedidos aos agricultores pelo ELGA em 2008 por perdas no efetivo pecuário, decorre do considerando 43 que, na opinião das autoridades gregas, esses auxílios foram pagos no quadro do regime de seguro obrigatório, não constituindo auxílios estatais. Embora as mesmas autoridades cheguem a essa conclusão para todos os auxílios compensatórios concedidos pelo ELGA em 2008 e 2009, os auxílios em questão foram os únicos sobre os quais não prestaram informações complementares suscetíveis de os qualificar como compatíveis com as Orientações. Por esta razão, a Comissão conclui que esses auxílios não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, consequentemente, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
De qualquer modo, a Comissão sublinha que compete ao Estado-Membro em causa, no cumprimento do seu dever de cooperação para com a Comissão, apresentar todos os elementos suscetíveis de permitir a esta instituição verificar se as condições da derrogação solicitada estão preenchidas (31). No caso vertente, as autoridades gregas nunca invocaram a aplicação das Orientações nem apresentaram qualquer documento que permitisse à Comissão examinar os dados à luz dessas Orientações, não obstante as indicações dadas pela Comissão no considerando 21 da decisão de dar início ao procedimento formal de exame.
(82)
Quanto aos auxílios no montante de 114 374,86 EUR por danos na produção vegetal causadas por ursos, não são os mesmos abrangidos pelo capítulo V das Orientações sobre a gestão dos riscos e das crises. Em conformidade com o ponto 23 das Orientações, tratando-se de medidas de auxílio não abrangidas pelas Orientações, a Comissão procede a um exame caso-a-caso e só aprova medidas deste tipo se a contribuição positiva para o desenvolvimento do setor compensar largamente os riscos de distorção da concorrência por elas apresentado.
De acordo com o ponto 113 das Orientações, quando se trate de autorizar um auxílio estatal à gestão dos riscos, deve ser exigida aos produtores uma contribuição mínima para as perdas, no intuito de atenuar o risco de distorções da concorrência e de os incitar a minimizarem os riscos. No entanto, no caso vertente, a intensidade dos auxílios concedidos foi de 100 % e, no entender da Comissão, a total ausência de contribuição dos produtores para as perdas apresenta riscos de distorção da concorrência. Por esta razão, a Comissão considera que, neste caso, deveria ter sido exigida aos produtores uma contribuição mínima da ordem dos 20 %. Por conseguinte, esses auxílios são compatíveis com o mercado interno até 80 % da sua intensidade, ou seja, 91 500 EUR. Quanto ao remanescente, correspondente a 20 % da sua intensidade, os referidos auxílios são considerados incompatíveis com o mercado interno.
(83)
No que se refere aos auxílios para ações corretivas no seguimento de lapsos de registo nos relatórios de avaliação dos auxílios por danos na produção vegetal e no efetivo pecuário, a Grécia comunicou apenas o montante total desses auxílios, a saber, 3 803 901,72 EUR. No entanto, nas informações complementares enviadas à Comissão pelas autoridades gregas, não foram precisados os montantes respeitantes às ações corretivas que se prendem com auxílios compensatórios por danos na produção vegetal e no efetivo pecuário, assim como na produção vegetal, causados por ursos (cf. considerandos 41, 42 e 43). Uma vez que as ações corretivas diziam respeito a erros administrativos que constituíam dívidas do ELGA para com os beneficiários dos auxílios em causa, a Comissão conclui que só os auxílios corretivos poderiam fazer parte dos auxílios compensatórios em questão. Porém, atendendo a que apenas os auxílios compensatórios por danos na produção vegetal no montante de 349 666 252,49 EUR (cf. considerando 75) foram considerados compatíveis, a Comissão conclui que só as ações corretivas respeitantes aos referidos auxílios compensatórios podem ser consideradas auxílios que satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações e beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(84)
Dos auxílios compensatórios no total de 415 019 452 EUR pagos pelo ELGA aos agricultores em 2009, são conformes com as disposições do Regulamento de Isenção e as Orientações, como exposto no considerando 73, os auxílios correspondentes a 27 614 905 EUR.
(85)
Com base nos dados pormenorizados comunicados pelas autoridades gregas sobre cada auxílio compensatório pago pelo ELGA em 2009 (cf. considerando 37), a Comissão verificou que a condição invocada no considerando 73, alínea a), a saber que os danos devem atingir o limiar de 30 % da produção normal, se encontra satisfeita no que diz respeito aos auxílios no montante de 27 614 905 EUR.
(86)
Como decorre dos considerandos 76 a 79 sobre uma parte dos auxílios concedidos pelo ELGA em 2008, as mesmas conclusões podem aplicar-se igualmente aos auxílios concedidos em 2009, no montante de 27 614 905 EUR, ou seja, que estes últimos também respeitam todas as outras condições fixadas no Regulamento de Isenção e nas Orientações.
(87)
Em particular, a intensidade dos auxílios em causa, o método de cálculo utilizado, os dados meteorológicos relativos aos fenómenos registados durante a campanha de 2008-2009 (cf. quadro do considerando 44), a exclusão de sobrecompensação dos danos sofridos, assim com os prazos de pagamento dos auxílios após a ocorrência do dano, respeitam as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações.
(88)
Com base no que antecede, a Comissão verifica que os auxílios no montante de 27 614 905 EUR pagos pelo ELGA aos agricultores em 2009 podem ser considerados compatíveis com as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações. Podem, por conseguinte, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(89)
No que se refere aos auxílios - a que corresponde o montante restante - 387 404 547 EUR -, a Comissão verifica, contrariamente às autoridades gregas (cf. considerando 46), que não satisfazem as condições fixadas pelo artigo 11.o do Regulamento de Isenção.
(90)
Dos dados pormenorizados comunicados pela Grécia sobre cada auxílio concedido em 2009 resulta que os fenómenos meteorológicos desfavoráveis em causa não se subsumem à definição de fenómenos meteorológicos adversos equiparáveis a catástrofes naturais, estabelecida no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção, porquanto as condições climáticas adversas em questão destruíram menos de 30 % da produção normal dos agricultores beneficiários. Acresce que a produção normal em causa não foi calculada conforme disposto no artigo 2.o, n.o 8, do Regulamento de Isenção (32) e, por conseguinte, a intensidade dos auxílios em causa não foi fixada em conformidade com o cálculo previsto no artigo 11.o, n.o 2, do Regulamento de Isenção.
(91)
Por outro lado, as autoridades gregas consideram que os auxílios em apreço satisfazem igualmente todas a condições para serem considerados compatíveis com o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado e com a Comunicação sobre o quadro comunitário temporário (cf. considerandos 47 a 50).
(92)
Relativamente aos auxílios não notificados em causa, todos concedidos em 2009, a Comissão é de opinião que o artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado não pode aplicar-se diretamente, dado que a Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, aplicável desde 17 de dezembro de 2008, foi adotada pela Comissão com base na mesma disposição. No ponto 4.2.2, alínea h), a comunicação exclui expressamente do seu âmbito de aplicação as empresas especializadas na produção agrícola primária. De acordo com jurisprudência constante, no domínio dos auxílios estatais, a Comissão está vinculada aos enquadramentos e comunicações que adota, contanto que estes se não afastem das normas do Tratado (33). Ao entender, então, no ponto 4.2.2, alínea h), da Comunicação sobre o quadro temporário, que o regime de auxílio (que, recorde-se, visava facilitar o acesso ao financiamento no contexto da crise económica e financeira) se não aplicava às empresas ativas no setor da produção agrícola primária, a Comissão considerou, atentas as importantes distorções da concorrência suscetíveis de se verificarem neste setor, que tais auxílios não seriam necessários nem proporcionais, na aceção do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado, até à entrada em vigor de regras e limites específicos adotados para o setor (34). No entender da Comissão, a comunicação, conforme vigorava então, aplica-se, portanto, aos auxílios concedidos de 17 de dezembro de 2008 a 27 de outubro de 2009.
As orientações vigentes à data da concessão dos auxílios são as Orientações comunitárias para os auxílios estatais no setor agrícola e florestal no período 2007-2013. No entanto, como resulta do considerando 90, as condições climáticas adversas ocorridas neste caso destruíram menos de 30 % da produção normal dos agricultores beneficiários. Daqui decorre que as condições pertinentes estabelecidas pelas Orientações não podem ser consideradas satisfeitas relativamente aos auxílios compensatórios em causa.
(93)
Como decorre do considerando 48, as autoridades gregas são de opinião que o ponto 7, alínea a), da Comunicação da Comissão sobre o quadro comunitário temporário se aplica aos auxílios não notificados em causa, uma vez que os mesmos foram concedidos aos produtores após 17 de dezembro de 2008.
A Comissão entende, no entanto, que a possibilidade de declarar auxílios no setor agrícola compatíveis ao abrigo da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário só pode abranger os auxílios no setor agrícola concedidos a partir de 28 de outubro de 2009, data em que entrou em vigor a alteração da mesma comunicação, que prevê um montante limitado de auxílio compatível para as empresas ativas na produção agrícola primária.
(94)
No caso vertente, de acordo com os dados pormenorizados comunicados pelas autoridades gregas para cada auxílio concedido pelo ELGA em 2009, a quase totalidade dos auxílios em causa foi concedida aos produtores dos produtos agrícolas em datas anteriores à supramencionada (28 de outubro de 2009). Com efeito, a maior parte dos auxílios foi concedida entre março e julho de 2009, tendo outros auxílios sido concedidos em setembro do mesmo ano.
(95)
A Comissão conclui, assim, que os auxílios em causa não são conformes com a supracitada comunicação, não podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(96)
A Comissão reconhece, no entanto, que as alterações introduzidas para o setor agrícola na mesma comunicação podem aplicar-se aos auxílios concedidos pelo ELGA aos produtores de produtos agrícolas em datas posteriores a 28 de outubro de 2009 (foram muito poucos os auxílios em causa concedidos em dezembro de 2009 e novembro de 2010).
(97)
Esses auxílios satisfazem as condições fixadas no ponto 4.2.2 da Comunicação sobre o quadro comunitário temporário. A condição estabelecida no ponto 4.2.2, alínea g), da citada comunicação não foi, no entanto, satisfeita, uma vez que o ELGA não obteve dos agricultores beneficiários uma declaração relativa a eventuais outros auxílios de minimis e auxílios fundados naquela comunicação, que aqueles haviam recebido durante o exercício fiscal correspondente. A Comissão considera, não obstante este facto, válido o argumento das autoridades gregas segundo o qual, no caso em apreço, essa exigência deveria constituir uma mera formalidade, porquanto a Grécia não concedera a empresas agrícolas, no período de 1 de janeiro de 2008 a 31 de dezembro de 2010, auxílios de minimis ou auxílios fundados na Comunicação sobre o quadro comunitário temporário. Assim sendo, a Comissão conclui que os auxílios a que a comunicação referida se aplica satisfazem as condições fixadas no seu ponto 4.2.2, podendo beneficiar do disposto no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do Tratado.
(98)
Por outro lado, a Comissão considera possível que uma parte desses auxílios, no montante de 75 382 500 EUR, satisfaça todas as condições fixadas pelo Regulamento (CE) n.o 1535/2007 (cf. considerandos 51 e 52).
VII. CONCLUSÕES
(99)
As indemnizações pagas pelo ELGA aos produtores em 2008, no montante de 386 986 648 EUR, apenas em parte foram financiadas pelas contribuições especiais obrigatórias pagas pelos agricultores, porquanto estas, em 2008, não excediam 88 353 000 EUR. As indemnizações pagas em 2009, no montante de 415 019 452 EUR, não foram financiadas por contribuições especiais obrigatórias.
(100)
Quanto aos dois empréstimos que o ELGA contraiu para pagar as referidas indemnizações aos produtores, forçoso é referir que aquele organismo não poderá reembolsar, com recurso às contribuições dos produtores para o seguro especial, as prestações anuais de juros e amortização em dez anos, período fixado para o reembolso desses montantes, porquanto as contribuições deverão servir para pagar indemnizações por danos que terão ocorrido durante os anos em questão.
(101)
Pelo exposto, não se pode considerar que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório foram financiadas unicamente pelas contribuições pagas pelos produtores a título de contribuição de seguro especial. Por este motivo, a Comissão conclui que as indemnizações pagas pelo ELGA em 2008 e 2009 no quadro do regime de seguro obrigatório caem no âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado e constituem auxílios estatais.
(102)
A Comissão observa que a República Helénica executou as referidas medidas, violando o disposto no artigo 108.o, n.o 3, do Tratado.
(103)
Relativamente aos auxílios compensatórios concedidos em 2008 no quadro do regime de seguro especial obrigatório, a Comissão:
a)
Conclui pela compatibilidade dos auxílios estatais no montante de 349 493 652,03 EUR concedidos pelo ELGA aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, dos quais 2 300 185,51 EUR dizem respeito a auxílios por danos sucessivos na mesma produção vegetal. A Comissão considera que os referidos auxílios respeitam as disposições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado;
b)
Considera que os auxílios estatais, no montante de 33 402 118,93 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores por determinados danos na produção vegetal e no efetivo pecuário não satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, sendo, portanto, incompatíveis com o mercado interno;
c)
Considera que os auxílios estatais, no montante de 114 374,86 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores por danos nas respetivas produções vegetais causadas por ursos são suscetíveis de apresentar riscos de distorção da concorrência, sendo portanto, incompatíveis com o mercado interno;
d)
Considera que, dos auxílios estatais no montante de 3 803 901,72 EUR concedidos para ações corretivas na sequência de erros nos relatórios de avaliação dos danos, apenas as ações corretivas respeitantes a auxílios compensatórios no montante de 349 493 652,03 EUR, por danos na produção vegetal, e as ações corretivas respeitantes a auxílios compensatórios no montante de 91 500 EUR, por danos na produção vegetal causadas por ursos, satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista no artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado. Contrariamente, os restantes auxílios estatais concedidos para ações corretivas não satisfazem as condições pertinentes estabelecidas pelo Regulamento de Isenção e pelas Orientações, não podendo, portanto, beneficiar da derrogação prevista pelo artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado.
(104)
Relativamente aos auxílios compensatórios que ascenderam a 425 000 000 EUR, concedidos em 2009 no quadro do regime de seguro especial obrigatório, a Comissão concluiu:
a)
Pela compatibilidade dos auxílios estatais no montante de 27 614 905 EUR que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais. A Comissão considera que os referidos auxílios satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado;
b)
Relativamente aos auxílios estatais no montante de 387 404 547 EUR que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, que:
-
os concedidos anteriormente a 28 de outubro de 2009 (35) não satisfazem as condições pertinentes do Regulamento de Isenção e das Orientações, sendo, portanto, incompatíveis com o mercado interno. Esta conclusão não prejudica os auxílios que, à data da sua concessão, satisfaziam todas as condições fixadas no regulamento de minimis aplicável,
-
os concedidos após 28 de outubro de 2009 satisfazem todas as condições fixadas na Comunicação sobre o quadro comunitário temporário, podendo, portanto, ser considerados auxílios estatais compatíveis com o mercado interno ao abrigo do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do Tratado,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
1. As indemnizações pagas pelo Organismo Grego de Seguros Agrícolas (a seguir denominado «ELGA») aos produtores de produtos agrícolas em 2008 e 2009 constituem auxílios estatais.
2. Os auxílios compensatórios concedidos em 2008 no quadro do regime de seguro especial obrigatório são compatíveis com o mercado interno na parte respeitante ao montante de 349 493 652,03 EUR, que o ELGA concedeu aos produtores para compensar danos nas respetivas produções vegetais, assim como na parte respeitante às perdas na produção vegetal causadas por ursos, no montante de 91 500 EUR, e a ações corretivas realizadas no quadro dos auxílios supramencionados. Os auxílios compensatórios correspondentes ao montante restante, pagos em 2008 no quadro do regime de seguro especial, são incompatíveis com o mercado interno.
3. Os auxílios compensatórios no montante de 27 614 905 EUR, concedidos em 2009 pelo Despacho Conjunto n.o 262037 dos ministros da Economia das Finanças e do Desenvolvimento Rural de 30 de janeiro de 2009, são compatíveis com o mercado interno.
Os auxílios compensatórios no montante de 387 404 547 EUR, concedidos aos produtores anteriormente a 28 de outubro de 2009, são incompatíveis com o mercado interno. Esta conclusão não prejudica os auxílios que, à data da sua concessão, satisfaziam todas as condições fixadas no Regulamento (CE) n.o 1535/2007.
Artigo 2.o
1. A Grécia deve adotar todas as medidas necessárias para recuperar junto dos beneficiários os auxílios incompatíveis referidos no artigo 1.o já ilegalmente colocados à sua disposição.
2. Os auxílios a recuperar devem incluir juros calculados desde a data em que foram postos à disposição dos beneficiários até à data da sua recuperação efetiva.
3. Os juros devem ser calculados em conformidade com o disposto no capítulo V do Regulamento (CE) n.o 794/2004 da Comissão (36).
4. A recuperação deve ser efetuada de imediato e segundo os procedimentos previstos no direito nacional, desde que estes permitam a execução imediata e efetiva da presente decisão.
Artigo 3.o
A recuperação do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 2 e 3, deve ser imediata e efetiva. A Grécia deve assegurar a aplicação da presente decisão no prazo de quatro meses a contar da data da sua notificação.
Artigo 4.o
1. A Grécia deve apresentar à Comissão, no prazo de dois meses após a notificação da presente decisão, o seguinte:
a)
O montante total (capital mais juros até à recuperação) a recuperar dos beneficiários;
b)
Uma descrição pormenorizada das medidas já tomadas ou previstas para dar cumprimento à presente decisão;
c)
Documentos comprovativos de que os beneficiários foram intimados a reembolsar o auxílio.
2. A Grécia deve informar a Comissão dos progressos das medidas nacionais adotadas para dar cumprimento à presente decisão, até à recuperação total do auxílio referido no artigo 1.o, n.os 2 e 3.
3. Após o prazo de dois meses referido no n.o 1, a Grécia deve apresentar, a simples pedido da Comissão, um relatório relativo às medidas já adotadas ou previstas para dar cumprimento à presente decisão. Desse relatório devem constar igualmente informações pormenorizadas sobre os montantes de auxílio e os juros já recuperados junto dos beneficiários.
Artigo 5.o
A destinatária da presente decisão é a República Helénica.
Feito em Bruxelas, em 7 de dezembro de 2011.