РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 118/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 февруари 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 20 май 2010 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване на процедура“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои механизми за подвързване с халки с произход от Тайланд (наричана по-нататък „разглежданата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 6 април 2010 г. от Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (наричан по-нататък „жалбоподателят“), от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои механизми за подвързване с халки. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриването на процедура.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Тайланд, представителите на разглежданата държава, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха това и посочиха наличието на специални основания да бъдат изслушани, бе предоставена тази възможност.
(4)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и до всички останали страни, които са поискали въпросниците в сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата, а именно до жалбоподателя, до другите известни производители от Съюза, до известния производител износител от Тайланд, до представителите на разглежданата държава, а така също до известните вносители и ползватели. На всички страни, които поискаха да бъдат изслушани в рамките на срока и посочиха наличието на специални основания за това, беше предоставена тази възможност.
(5)
Бяха получени отговори на въпросниците и други изявления от един производител износител от Тайланд, от подалия жалбата производител от Съюза, от петима несвързани вносители и търговци (един от които е и производител от Съюза), както и от един ползвател.
(6)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производител от Съюза
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Виена, Австрия
б)
производител износител от Тайланд
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
в)
дружества, свързани с производителя износител от Тайланд
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Хонконг
г)
вносители в Съюза
-
Giardini S.r.l., Сетимо Миланезе, Италия
-
Rendol enterprises, Райлинген, Германия
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Офаненго, Италия (също така производител в Съюза)
-
Winter Company Spain S.A., Испания
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-нататък „разследваният във връзка с вредата период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(8)
Разглежданият продукт е следният: механизми за подвързване с халки, които се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак; механизмите могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки, и са с произход от Тайланд (наричани са по-долу „разглежданият продукт“ или „МПХ“) и понастоящем са класирани в код по КН ex 8305 10 00. Лостово-дъговите механизми, класирани в същия код по КН, не са включени в обхвата на настоящото разследване.
(9)
МПХ служат за подреждането на различни видове документи или хартиени листове. Използват се, inter alia, от производителите на папки с халки, на технически наръчници, на албуми за снимки и марки, на каталози и брошури.
(10)
Голям брой различни модели МПХ са били продадени по време на РП в Европейския съюз. Моделите варират съобразно размера, формата и броя на халките, размера на поддържащата плочка и системата за отваряне на халките (чрез издърпване на халките или с помощта на приспособление за отваряне). Предвид факта, че всички тези механизми имат еднакви физически и технически характеристики и че различните модели МПХ в определени рамки са взаимозаменяеми, Комисията определи, че за целите на настоящата процедура всички МПХ представляват един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(11)
Установено бе, че произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Тайланд продукт и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка от несвързани вносители
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители в известието за откриване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, всички известни несвързани вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-горе), в периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г.
(13)
След проучване на представената информация и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че изготвянето на представителна извадка не е необходимо.
4. ДЪМПИНГ
(14)
Едно дружество от Тайланд изпрати отговори на въпросника, предназначен за производители износители. Разположено в Хонконг дружество, което се занимава с продажбата на разглеждания продукт и е свързано с този производител износител, също попълни въпросника. Въз основа на данните за вноса, предоставени от Евростат, този производител износител (заедно със свързаното с него дружество) е осъществил целия износ от Тайланд за Съюза.
4.1. Нормална стойност
(15)
Разследването разкри, че производителят износител е представил непълна и невярна информация по отношение на важни елементи, свързани с производствените му разходи, като видимото потребление на никел и видимото потребление на други суровини. Освен това други данни, предоставени във връзка с производствените разходи и производствения капацитет, бяха противоречиви и не можаха да бъдат равнени. На последно място, разследването разкри, че съществува свързано дружество, разположено в Китайската народна република и което, противно на първоначалните твърдения на производителя износител, се занимава с продажбата и управлението на разглеждания продукт. Отчетените разходи не включваха съответните разходи на свързаното дружество и поради това бяха счетени за непълни.
(16)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключението, че предоставените данни за разходите не се явяват достатъчно прецизна основа за определянето на нормалната стойност. Поради това бе решено, че констатациите трябва поне отчасти да се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(17)
Дружеството беше незабавно информирано, като му бе дадена възможност да предостави допълнителни разяснения в съответствие с член 18, параграф 4 от основния регламент. Предоставените от дружеството разяснения обаче бяха незадоволителни, тъй като те не доведоха до изясняване на констатираните несъответствия. Дружеството не съумя също така да опровергае доказателствата за това, че е предоставило непълна, невярна и подвеждаща информация. Нещо повече, дружеството пропусна да предостави съществена информация за гореспоменатото свързано дружество, което е разположено в Китайската народна република и се занимава с производството и продажбата на разглеждания продукт.
(18)
Предвид гореизложеното беше решено, че нормалната стойност за производителя износител следва да бъде временно определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(19)
Поради липсата на друга по-надеждна информация нормалната стойност беше временно изчислена въз основа на предоставената в жалбата информация за производствените разходи в Тайланд. В съответствие с член 18, параграф 5 от основния регламент проверката на тази информация беше направена чрез съпоставяне с проверената получена по време на разследването информация, включително тази за разходите за персонал и енергия в Тайланд. Когато това бе счетено за целесъобразно, предоставената в жалбата информация беше коригирана в съответствие с проверената получена по време на разследването информация.
(20)
Към определените по-горе производствени разходи бяха добавени обосновани по размер разходи за реализация и общи и административни разходи, както и разходи за реализиране на печалба, съответно 16 % и 8 %, въз основа на предоставената в жалбата информация.
4.2. Експортна цена
(21)
Производителят износител е осъществявал експортни продажби за Съюза посредством свързаното с него търговско дружество, разположено извън Съюза.
(22)
Експортната цена беше определена въз основа на цените, на които свързаното търговско дружество е продавало продукта на Съюза, т.е. на независим купувач, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени.
4.3. Сравнение
(23)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод.
(24)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху сравнимостта на цените. В случаите, в които това беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите в разходите за транспорт и застраховки и в разходите за кредити.
4.4. Дъмпингов марж
(25)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност по вид продукт и среднопретеглената експортна цена по вид продукт така, както са определени по-горе.
(26)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Производител износител
Дъмпингов марж
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
17,2 %
(27)
След като бе установено, че съдействащият производител износител е осъществил целия износ на разглеждания продукт от Тайланд за Съюза, беше решено, че остатъчният дъмпингов марж следва да бъде фиксиран на нивото на дъмпинговия марж, установен за този съдействащ производител износител, а именно: 17,2 %.
5. ДЕФИНИРАНЕ НА „ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА“
(28)
По време на разследвания период МПХ са били произвеждани в ЕС от следните производители:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Виена, Австрия;
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Офаненго, Италия.
(29)
Първият производител е жалбоподателят, който оказа съдействие при разследването. При разследването беше установено, че на жалбоподателя са се падали над 50 % от общото количество МПХ, произведени в Съюза по време на РП.
(30)
Вторият (по-малък) производител също внася МПХ от Тайланд, като той се противопостави на разследването. Въз основа на предоставената от дружеството информация беше установено, че по време на целия период, разглеждан с оглед на анализа на вредата, обемът на закупуваните от него тайландски продукти средно е бил сравним с обема на собственото му производство.
(31)
Въз основа на гореизложеното бе решено, че в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) вторият производител следва да бъде изключен от определението за „промишленост на Съюза“ и поради това единствено производителят жалбоподател следва да бъде разглеждан като съставляващ „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. По-долу той е наричан „промишлеността на Съюза“.
(32)
Следва да се отбележи, че в миналото промишлеността на Съюза първоначално е била съставена от двама различни производители („Koloman Handler“ - Австрия, и „Robert Krause“ - Германия), които са били обявени в несъстоятелност и една австрийска група е придобила контрол върху тях. Тези дружества са претърпели значително преструктуриране, като сегашната структура „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ е била създадена през 2003 г. Централните офиси се намират в Австрия, а производството се извършва в Унгария.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление в Съюза
(33)
Потреблението беше определено въз основа на следните данни:
-
провереният общ обем на продажбите на пазара на Съюза, отчетен от промишлеността на Съюза и от другия производител от ЕС;
-
провереният общ обем на износа на продуктите към ЕС от страна на съдействащия производител износител от Тайланд за посочените във въпросника периоди (2008 г., 2009 г. и РП) и данни от Евростат за останалите години;
-
данни от Евростат за вноса от други трети държави.
(34)
Въз основа на тези данни потреблението в ЕС на МПХ се е развило, както следва:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Потребление (в хиляди бройки)
100
100
111
93
95
Източник: проверени отговори на въпросника и данни от Евростат.
(35)
Потреблението е намаляло с 5 % по време на целия разследван във връзка с вредата период (3). Следва обаче да се отбележи, че след повишаване с близо 10 % между 2006 г. и 2008 г., потреблението е спаднало с 15 % през следващия период.
6.2. Внос от Тайланд
а) Обем на вноса и пазарен дял
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на вноса
100
65
153
116
119
Пазарен дял
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Източник: проверени отговори на въпросника и данни от Евростат.
(36)
Данните за вноса от Тайланд за периода от 2008 г. до РП се базират на отговорите на въпросника, дадени от съдействащия производител износител - единственият известен тайландски износител - както и на данните, предоставени от Евростат, за останалите години. На основата на тези данни беше установено, че общият обем на вноса на МПХ от Тайланд е нараснал с близо 20 % между 2006 г. и РП. Нивото на вноса обаче значително е варирало през посочения период, като най-голямо е било нарастването между 2007 г. и 2008 г., когато обемът на вноса се е увеличил повече от два пъти.
(37)
Притежаваните от Тайланд пазарни дялове са следвали като цяло тенденция на повишаване и са нараснали с 3 процентни пункта в периода между 2006 г. и РП. Подобно на обема на продажбите, пазарните дялове са достигнали най-високо ниво през 2008 г., а именно 16,5 %.
б) Цена на вноса на разглеждания продукт/подбиване на цените
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Цена на вноса
100
103
123
113
113
(38)
Цените на вноса първоначално са се повишили с над 20 % между 2006 г. и 2008 г., след което са намалели.
(39)
Въпреки общото нарастване с 13 % по време на разследвания във връзка с вредата период, тайландските цени значително са подбили цените на производителите от Съюза по време на РП. Сравнението на цените на съответстващи модели, съответно коригирани при необходимост, наистина показа, че цените на вноса са били средно с над 30 % по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на РП. Сравнението на средното ниво на цените през останалите години сочи подобно равнище на подбиване на цените в периода 2006-2009 г.
(40)
Цените на вноса от Тайланд в абсолютно изражение са били също така систематично под цената на вноса от други страни и до голяма степен под цената на другия производител от Съюза.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (4)
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Производство
100
130
131
80
83
Производствен капацитет
100
110
115
80
75
Използване на капацитета
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
По време на периода като цяло както производството, така и производственият капацитет са намалели съответно с близо 20 % и 25 %. Нарастващото използване на капацитета следва да се разглежда единствено като резултат от намаляването на производствения капацитет с 25 % за същия период. Това се дължи най-вече на уволненията (вж. раздела за заетостта по-долу).
(42)
Следва обаче да се отбележи, че обемът на производството и капацитетът първоначално са нараствали до 2008 г., след което значително са намалели.
б) Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Складови наличности в края на периода
100
137
153
124
126
(43)
Складовите наличности на промишлеността на Съюза са се увеличили като цяло с 26 % по време на разследвания във връзка с вредата период. Значителна част от производството на МПХ се състои от стандартни продукти и промишлеността на Съюза трябва да поддържа определено равнище на складови наличности, за да може бързо да отговаря на търсенето от страна на клиентите си. Всяко увеличаване обаче на складовите наличности в края на периода, което надхвърля средното равнище, е показател за трудности при продажбата на продуктите.
в) Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Обем на продажбите в ЕС
100
105
113
79
77
Пазарни дялове
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС е намалял с 23 % през разглеждания период, което съответства на спад в пазарните дялове от 29,6 % на 24,0 %, т.е. спад с повече от 5 процентни пункта. Обемът на продажбите и пазарните дялове действително са отбелязали спад от 2008 г. нататък.
(45)
Гореизложеното развитие е показател като цяло за липсата на растеж на промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РП.
г) Продажни цени
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Продажна цена
100
99
99
110
107
(46)
Среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза е била относително стабилна до 2008 г. След това се е повишила с 10 % през 2009 г., преди да се понижи с 3 процентни пункта по време на РП. Това повишение на цената е резултат от съчетаването на два фактора: промяната на продуктовата гама поради намаляващия обем на продажбите на по-стандартизираните и съответно по-евтини продукти, както и опитът на промишлеността на Съюза да компенсира понесените през 2008 г. загуби. Този опит обаче е бил неуспешен, тъй като промишлеността на Съюза е продължила да работи на загуба по време на следващия период (вж. по-долу).
д) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Печалба/загуба като процент от оборота
100
9
135
167
146
Парични потоци
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Възвръщаемост на нетните активи
100
87
104
146
176
(47)
Промишлеността на Съюза е регистрирала загуби по време на целия разследван във връзка с вредата период, като посочената по-горе тенденция свидетелства за увеличаване като цяло на нивото на загубите. Ситуацията леко се е подобрила през 2007 г. (когато почти е бил достигнат прагът на рентабилност), но се е влошила от 2008 г. нататък. Въпреки че спадът на паричните потоци е бил донякъде ограничен, тяхната стойност също е продължила да бъде отрицателна величина от 2007 г. нататък. Възвръщаемостта на нетните активи също е била отрицателна величина през целия период, като между 2006 г. и РП постоянно е намалявала.
е) Инвестиции и способност за привличане на капитали
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Инвестиции
100
45
50
17
26
(48)
При инвестициите се е наблюдавала тенденция на рязък спад, а именно - 75 % по време на целия разследван във връзка с вредата период.
(49)
Както е посочено по-горе, предвид нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза може да се стигне до заключението, че нейната способност за привличане на капитали от независими източници е била сериозно засегната.
ж) Заетост, производителност и заплати
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Заетост
100
111
118
99
87
Производителност
100
117
111
81
95
Заплати
100
106
113
92
71
(50)
През целия период заетостта (единици на пълно работно време) се е понижила с 13 %, като най-голям спад е бил отбелязан след 2008 г. - годината, когато заетостта е била най-висока. Тенденцията при заплатите е била почти същата.
(51)
Производителността, която се измерва в хиляди бройки, произведени от заето лице по време на периода, като цяло е следвала същата тенденция, както и заетостта, но по време на РП е било постигнато ограничение на спада.
з) Размер на действителния дъмпингов марж
(52)
Въз основа на най-добрите налични факти при разследването беше установено, че през РП е съществувал дъмпинг от 17,2 %, т.е. - в значителен размер.
и) Възстановяване от въздействието на минал дъмпинг
(53)
От дълги години промишлеността на Съюза страда от въздействието на дъмпинговия внос. Тя успя все пак да се възползва от относително ефикасни мерки до 2008 г., но след това ситуацията отново се влоши. Това е обяснено по-подробно в раздела относно интереса на Съюза по-долу.
6.4. Заключение
(54)
Икономическото състояние на промишлеността на Съюза видимо се е влошило в периода между 2006 г. и РП. Това влошаване се характеризира най-вече със значително намаляване на производството и на обема на продажбите (съответно - 17 %, - 13 %), довело и до спад на пазарните дялове - от 29,6 % на 24 %. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза също е било засегнато. Равнището на загубите, регистрирани от дружеството, наистина се е увеличило, като както паричните потоци, така и възвръщаемостта на нетните активи са следвали същата отрицателна тенденция. Опитът на промишлеността на Съюза да ограничи равнището на загубите като повиши цените си през 2009 г. е бил неуспешен, като ситуацията дори се е влошила.
(55)
Вследствие на това инвестициите са били понижени до минималното им ниво, а дружеството не е разполагало с друга възможност, освен да уволни значителен брой служители, за да може да се справи със ситуацията.
(56)
Въпреки това следва да се отбележи, че по време на целия разследван във връзка с вредата период състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило до известна степен между 2006 г. и 2008 г. Действително през посочения период по отношение на производството, на обема на продажбите и на заетостта са се наблюдавали тенденции към повишаване. По тези показатели обаче е отбелязан значителен спад от 2009 г. нататък. Показателите за рентабилност, от друга страна, през целия период са продължили да бъдат с отрицателна стойност, въпреки че прагът на рентабилност почти е бил достигнат през 2007 г.
(57)
Предвид гореизложеното се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(58)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Нещо повече, бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които бяха в състояние да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че причинената от тези фактори вреда няма да бъде приписана на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(59)
Следва да се отбележи, че пазарът на Съюза са характеризира с относително малко на брой източници на доставки (две дружества от Съюза, едно от Индия, едно от Тайланд и все още известно количество доставки от Китай) и че поради тази причина той е доста прозрачен от гледна точка на цените посредством информацията за ценовите котировки. Нещо повече, значителна част от търсенето в ЕС е за стандартните модели МПХ, за които именно цената играе решаваща роля при закупуването на продукта.
(60)
В този контекст разследването показа, че обемът на вноса на МПХ от Тайланд се е увеличил с близо 20 % по време на разследвания във връзка с вредата период и е достигнал пазарен дял от 15 % по време на РП. През същия период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително. Освен това беше установено, че по време на РП МПХ от Тайланд са подбили цените на промишлеността на Съюза с над 30 %, което е много съществена разлика в цената за този вид продукт.
(61)
Съчетаването на голямото количество внесени продукти и на ниското равнище на цените е довело до значителен ценови натиск върху пазара на Съюза. При отсъствието на дъмпинг тайландските цени - поне по време на РП - са щели да бъдат с близо 20 % по-високи в сравнение с реалното им равнище, което е могло да означава по-високи като цяло цени на пазара на Съюза.
(62)
Следователно се стигна до заключението, че дъмпинговият внос, като се имат предвид неговият обем и цени, е възпрепятствал опита на промишлеността на Съюза отново да започне да отчита печалби или поне да намали загубите си, като повиши обема на продажбите си и/или цените си до по-подходящо ниво в периода от 2009 г. до РП. Продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от Тайланд върху пазара на Съюза, следователно е довел до загуба по отношение на обема на продажбите и на пазарните дялове, до занижаване на цените и вследствие на това, до загуба по отношение на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(63)
Следва да се припомни, че в неотдавнашно разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие (5) бе направено заключението, че през 2008 г. промишлеността все още се е намирала в много нестабилно състояние и все още е била крайно уязвима по отношение на по-нататъшен дъмпингов внос.
(64)
Предвид гореизложеното се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е оказал отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Свиване на търсенето на пазара на Съюза
(65)
Търсенето на пазара на Съюза се е увеличило с 10 % през 2008 г., след което обаче през следващата година значително се е понижило - с близо 15 %. Това развитие следва да се разглежда в контекста на финансовата криза и на решението на редица дружества да понижат общите разходи, включително и разходите за канцеларски материали. Целият сектор на подвързването с халки е пострадал от това стечение на обстоятелствата: обемът на вноса от Индия и от Тайланд се е понижил в абсолютно изражение, също както и продажбите на промишлеността на Съюза.
(66)
Следва обаче да се отбележи, че в относително изражение промишлеността на Съюза е пострадала в по-голяма степен в сравнение с останалите участници, тъй като между 2008 г. и 2009 г. пазарният ѝ дял се е понижил от 30,2 % на 25,2 %. Предвид факта, че в сектора на подвързването с халки постоянните разходи са високи, загубата по отношение на обема на продажбите е оказала отрицателно въздействие върху финансовото състояние на жалбоподателя. Намаляването на потреблението обаче следва да се разглежда ведно с развитието на дъмпинговия внос от Тайланд. Пазарният дял на вноса от Тайланд действително е бил голям, като се е равнявал на близо три пъти количеството, съответстващо на понижаването на потреблението.
(67)
От тази гледна точка може да се заключи, че намаляването на потреблението, предизвикано от икономическата криза, може да е способствало за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Дори и да е имало въздействие обаче, то несъмнено е било засилено в значителна степен от вноса, който е предмет на разследването.
7.3.2. Внос от други трети държави
(68)
Производство и износ на МПХ се осъществяват също така от Индия и Китай. Развитието на този внос е било, както следва:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индия
Обем на вноса
100
93
102
88
91
Пазарни дялове
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Средна цена
100
99
118
116
113
Китай
Обем на вноса
100
91
153
150
151
Пазарни дялове
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Средна цена
100
98
90
85
86
Източник: Евростат.
(69)
В Индия има само един производител износител на МПХ, като неговият обем на вноса се е понижил с близо 10 % по време на разследвания във връзка с вредата период. Въпреки това Индия заема значителен дял от пазара на Съюза, тъй като по време на разследвания във връзка с вредата период тя е притежавала средно 45 % от пазарните дялове. Освен това индийските цени на вноса са се повишили като цяло с 13 % - до равнище, което е малко над тайландските цени. Като се има предвид доминиращата позиция на Индия на пазара на Съюза и поради нейната конкурентоспособна цена на вноса, тя се явява сериозен конкурент за промишлеността на Съюза. При внимателното разглеждане обаче на описаната по-горе тенденция, а именно понижаване на обема, съчетано с повишаване на цените, нищо не показва, че Индия може да е способствала за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза по време на РП. Накрая следва да се отбележи, че определен дял от индийския внос, а именно около една трета, е бил директно закупен и продаден на пазара на Съюза от свързан с промишлеността на Съюза дистрибутор.
(70)
Вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита в размер от 51,2 % до 78,8 % от 2004 г. насам. Обемът на вноса от Китай се е повишил с близо 50 % между 2006 г. и РП, което се равнява на нарастване на пазарния дял с 2 процентни пункта - от 3,5 % на 5,5 %. Макар и практикуваните от Китай цени на вноса да са следвали тенденция на спад по време на разследвания във връзка с вредата период, равнището им като цяло се е задържало далеч над тайландските цени. При това тази констатация е направена, без дори да е било взето предвид прилагането на антидъмпинговите мита. Поради това заключението е, че този внос не е способствал за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза по време на РП.
(71)
Въз основа на гореизложеното се стига до временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал - или поне не в степен, която да не бъде пренебрежимо малка - за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.3. Износ, осъществен от промишлеността на Съюза
(72)
Осъщественият износ също беше разгледан като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно са били в състояние да навредят на промишлеността на Съюза.
(73)
Износът на промишлеността на Съюза е съставлявал средно 5 % от общия ѝ обем на продажбите на МПХ по време на разследвания във връзка с вредата период, като се е задържал на относително стабилно равнище. Поради това се стига до временното заключение, че това не би могло да причини вреда на промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(74)
Направеният по-горе анализ показа, че предвид обема и цените на вноса от Тайланд този внос е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по време на РП. Вносът действително е нараснал в абсолютно изражение, за него бе доказано, че е дъмпингов, а за нивото на цените му се установи, че са значително по-ниски от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове продукти. На този чувствителен по отношение на цените пазар, където броят на доставчиците е относително ограничен, а и пазарът е доста прозрачен, надхвърлящо 30 % ниво на подбиване на цените определено е оказало голямо въздействие върху пазарните цени.
(75)
Разглеждането на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, разкри, че свиването на търсенето може да е изиграло определена роля. Въпреки отрицателното въздействие на спада в търсенето върху пазара на Съюза обаче се стига до временното заключение, че този фактор не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Тайланд и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Свиването на търсенето действително следва да се разглежда ведно с въздействието на дъмпинговия внос, което всъщност е задълбочило отрицателните последици от финансовата криза.
(76)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(77)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, са налице основателни причини да се заключи, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент евентуалното въздействие на възможните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и евентуалните последствия от невъвеждането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
(78)
За да се извърши оценка на вероятното въздействие на мерките, на всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент. Производителят жалбоподател от Съюза и четирима несвързани вносители изпратиха отговори на въпросника. Другият производител от Съюза, който е и вносител, предостави известна информация, а въпросникът беше попълнен и от един ползвател.
8.2. Описание на пазара на Съюза
(79)
За да се постигне по-добро разбиране на различните интереси, които са поставени на карта, се счита за важно първо да бъдат описани основните характеристики на пазара.
(80)
Антидъмпингови мерки бяха наложени за първи път през 1997 г. срещу вноса на някои механизми за подвързване с халки с произход от Китай (6). Първоначалната митническа ставка бе повишена три години по-късно вследствие на междинно преразглеждане. Посочените мерки неотдавна бяха продължени за втори път вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, при което бе установено, че в противен случай дъмпинговият и вредоносният внос биха се възобновили (7).
(81)
Редица разследвания установиха, че мерките срещу Китай са били заобикаляни. Поради това обхватът на тези мерки бе разширен, така че да бъдат включени Виетнам и Лаоската народнодемократична република (съответно през 2004 г. и 2006 г.), като и да бъдат включени и някои леко изменени МПХ (8). На последно място следва да се спомене, че вносът на МПХ от Тайланд бе предмет на две различни разследвания за заобикаляне на мерките (през 2004 г. и през 2008 г.), както и на ново антидъмпингово разследване през 2008 г. Въпреки че посочените разследвания не доведоха до налагането на мерки, настоящото разследване ясно установи, че тайландският износител е предоставил невярна информация в отговорите си на въпросника.
(82)
Следва да се отбележи, че МПХ се внасят на пазара на Съюза или от дистрибутори и представители, или директно от ползвателите, т.е. от дружествата, които произвеждат папки.
(83)
Накрая следва да се припомни, че броят на производителите на МПХ, които осъществяват доставки на пазара на Съюза, е относително ограничен. В действителност освен двамата производители от ЕС съществува само един известен производител в Тайланд, един - в Индия и няколко - в Китай, като на последните са наложени антидъмпингови мерки, както беше обяснено по-горе. Дружеството, което е производител износител от Тайланд, и това от Индия са притежавани от дружества със седалище в Хонконг, съответно: Wah Hing Stationary (търговец на МПХ, който разполага с производствен обект в Китай) и World Wide Stationary (който има споразумение за доставка с Bensons - дистрибутор, притежаван от промишлеността на Съюза).
8.3. Промишленост на Съюза
(84)
Следва да се припомни, че още преди години промишлеността на Съюза е била изправена пред сериозни икономически трудности, породени - наред с другото - от вноса при нелоялни условия, при което е била принудена да се преструктурира, за да може да гарантира съществуванието си, както е обяснено по-долу.
(85)
При подаването на първата антидъмпингова жалба през 1995 г. промишлеността на Съюза всъщност се е състояла от двама производители: Koloman Handler GmbH, австрийско дружество, и Robert Krause GmbH & Co, германско дружество. Тези две дружества са присъствали на пазара на ЕС за МПХ от дълги години, но икономическото им състояние се е влошило до такава степен, че се е наложило и двете дружества да бъдат обявени в несъстоятелност. Robert Krause GmbH е обявено в несъстоятелност през 1998 г., като се е наложило същото да бъде направено и по отношение на правоприемника му през 2002 г., докато Koloman Handler обявява неплатежоспособност през 2001 г. Контролът и върху двете дружества е бил придобит от трето дружество - SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, което на свой ред е било закупено от Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH - жалбоподателят в настоящия случай.
(86)
Оттогава дейността е била преструктурирана, за да бъде по-конкурентоспособна на световния пазар, но най-вече на основния пазар на жалбоподателя, а именно - пазарът на ЕС. Това преструктуриране е включвало придобиването на Bensons - дружество, търгуващо с МПХ, с утвърдени позиции в отрасъла, с подразделения в Нидерландия, Сингапур, Обединеното кралство и САЩ.
(87)
Усилията на промишлеността да подобри състоянието си обаче са били затруднени поради това, че положителният ефект от мерките срещу нелоялния внос е бил неутрализиран посредством практики за усвояване и за заобикаляне на мерките, както бе обяснено по-горе. Вследствие на това, въпреки значителното подобрение, по-специално до 2008 г., състоянието на промишлеността е продължило да бъде нестабилно, както бе заключено в разследването, довело до продължаването на антидъмпинговите мерки срещу Китай.
(88)
Настоящото разследване стигна до заключението, че през последните години на промишлеността на Съюза отново се нанася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Тайланд.
(89)
Чрез усилията си за преструктуриране промишлеността на Съюза доказа, че е жизнеспособна промишленост и че все още е в състояние да снабдява с доставки значителен дял от пазара на ЕС. Тя обаче се нуждае от допълнителна и ефикасна защита срещу дъмпингов внос независимо от произхода, за да може да достигне стабилно и устойчиво състояние. Близо 60 работни места са били съкратени между 2008 г. и РП, а промишлеността на Съюза понесе големи загуби през последните години. Ако не бъдат взети мерки срещу вноса при нелоялни условия от Тайланд, не е изключено жалбоподателят да бъде принуден да прекъсне дейността си, което означава, че са застрашени още над 160 работни места.
(90)
Предвид факта, че вносът от Тайланд причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза, че тя е положила всички необходими усилия за преструктуриране и е конкурентоспособна на пазар, на който вносът се осъществява при лоялни условия, се стига до заключението, че налагането на временни мерки срещу вноса на МПХ от Тайланд би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.4. Вносители и търговци
(91)
След започването на разследването петима вносители, в това число вторият производител от Съюза, заявиха своя интерес и предоставиха попълнен въпросник или друга информация. Посочените дружества са осъществили над 75 % от вноса на МПХ от Тайланд по време на разследвания период.
(92)
Един от вносителите, чийто дял съставлява близо 20 % от общия обем на вноса от Тайланд, е решил да прекрати всякаква дейност, свързана с МПХ, след разследвания период. При втори вносител обемът на продажбите на МПХ е намалял три пъти по време на разследвания във връзка с вредата период, като по време на РП е съставлявал само минимална част от общия му оборот (около 1 %). Освен това през 2008 г. същият вносител е прекратил покупките от Тайланд и се е прехвърлил към дистрибутор от ЕС. Поради това се стига до заключението, че налагането на мерки не би повлияло на състоянието на тези двама вносители.
(93)
Трети вносител, чийто дял съставлява по-малко от 10 % от общия обем на вноса от Тайланд, заяви, че ако срещу Тайланд бъдат наложени мерки, той няма да разполага с алтернативни източници на доставки, поради което ще бъде принуден да прекрати свързаната си с МПХ дейност. В това отношение на първо място следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се прекрати всякакъв внос на пазара на Съюза, а по-скоро да се позволи на вноса да продължи да се осъществява, но на недъмпингови цени. Следователно този вносител ще може да продължи да внася МПХ от Тайланд, независимо от това, че са предмет на антидъмпингови мита, като би могъл да прехвърли увеличението на разходите отчасти или изцяло на клиентите си.
(94)
В същото време следва да се признае, че това не може да стане така лесно, като се има предвид ценовата чувствителност на продукта, както и конкуренцията от страна на вноса от други държави, като например Индия. Нещо повече, предвид структурата на пазара на Съюза и ограничения брой производители в световен мащаб, наистина има вероятност този вносител да срещне трудности при прехвърлянето към други източници на доставки. Следва обаче да се отбележи, че делът на продажбите на МПХ в сравнение с общия оборот на дружеството е намалял по време на разследвания във връзка с вредата период - от около 40 % на 25 %, и което е по-важно, разследването разкри, че през последните години свързаната с МПХ дейност е довела до значителни загуби. С други думи, още отсега съществуват съмнения относно жизнеспособността на свързаната с МПХ дейност на този вносител.
(95)
Четвъртият вносител също заяви, че в случай на налагане на мерки ще трябва да спре търговията с МПХ поради липсата на алтернативни източници на доставки. При него обаче продажбите на МПХ са съставлявали много малък дял от общия оборот на дружеството по време на РП, като само едно лице е било заето с разглеждания продукт и е много вероятно дружеството да съумее относително лесно да продължи дейността си като цяло, макар и без търговията с МПХ, ако това стане неизбежно поради налагането на мерките.
(96)
Поради това се стига до заключението, че - макар че налагането на мерки наистина може да повлияе негативно на състоянието на споменатите по-горе двама вносители, тези мерки не биха повлияли съществено на икономическата им дейност като цяло.
(97)
Положението на последния вносител е по-трудно, тъй като близо половината от продажбите му на МПХ са свързани с тайландски продукти (те съставляват съществен дял от общия обем на внасяните в ЕС МПХ от Тайланд), а другата половина е произведена в ЕС. Освен това, въпреки че дружество продава преди всичко лостово-дъгови механизми, продажбите на МПХ съставляват съществен дял от общия оборот на дружеството (близо 15 %). Дружеството счита тези продажби за особено важни, защото клиентите му често се нуждаят от доставчици, които да са в състояние да ги снабдят с цялата гама продукти.
(98)
Поради това за значителна част от дейността си дружеството разчита на вноса на МПХ от Тайланд и по-специално, на не толкова сложните продукти, които са необходими, за да може предлаганата гама от продукти да е пълна - важно условие за поддържането на достатъчно на брой клиенти. Според дружеството налагането на мерки може да доведе до прекратяване на цялата му дейност и до закриване на близо 170 работни места. Следва обаче да се отбележи, че това е общият брой на работните места в дружеството, докато броят на лицата, заети в свързаната с МПХ дейност, се оценява на по-малко от 30 души.
(99)
В това отношение най-напред следва да се подчертае, че през последните години това дружество е съумяло да подобри състоянието си на пазара на МПХ - общият му пазарен дял от внесени продукти и от собствено производство е нараснал от 9 % на 15 % по време на разследвания във връзка с вредата период - именно поради факта, че се е възползвало от евтин и дъмпингов внос.
(100)
На второ място, може да се изтъкне, че дружеството би могло да продължи - поне донякъде - да внася от Тайланд, но на недъмпингови цени, или дори да възприеме мерките като възможност за повишаване на собственото си производство и/или на производствения си капацитет, както и на продажбите на произведени от него МПХ. Дружеството само се съгласи, че такава възможност съществува, с уговорката обаче, че при все това ще трябва да се сблъска със сериозна конкуренция от страна на индийските продукти, които обаче се внасят от редица дружества, а не само от свързания с промишлеността на Съюза търговец.
(101)
Ясно е, че дружеството наистина ще се сблъска със сериозна конкуренция от страна на индийските продукти, които по време на РП са били средно само малко по-скъпи от тайландския внос (+ 6 %). Въпреки това обаче, докато не бъде доказано, че вносът от Индия е дъмпингов, тази ситуация следва да се разглежда единствено като резултат от лоялна конкуренция.
(102)
На последно място, отрицателното въздействие на мерките срещу Тайланд би могло все пак да бъде ограничено донякъде, ако бъде възможно дружеството да постигне определен баланс между повишаването на собственото си производство и поддържането на определено ниво на вноса, но на недъмпингови цени. Припомняме също така, че 75 % от оборота на дружеството се реализират посредством продажбата на други продукти.
(103)
Предвид горното се стига до временното заключение, че налагането на временни мерки би могло да окаже значително отрицателно въздействие върху състоянието само на последния вносител, а именно другият производител от Съюза, като той обаче в миналото се е възползвал в голяма степен от дъмпинговия внос на ниски цени от Тайланд и отрицателното въздействие ще произтече най-вече от конкуренцията с механизми, внесени от Индия, което не може да се счита за нелоялна конкуренция.
8.5. Ползватели
(104)
Един ползвател е попълнил въпросника, като от отговорите му става ясно, че близо три четвърти от закупените от него МПХ са били внос от държави, различи от Тайланд, а последната четвърт е разпределена приблизително поравно между промишлеността на Съюза и Тайланд.
(105)
Ползвателят е заявил, че в случай на налагане на мерки източниците на доставки биха били ограничени и би възникнала монополна ситуация. Това се основава на твърдението, че промишлеността на Съюза и свързаният с нея търговец Bensons (вносител на индийски продукти) биха се превърнали в почти единствен източник на доставки на пазара на Съюза. Някои от вносителите изтъкнаха същите аргументи.
(106)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че фактът, че броят на доставчиците на пазара на Съюза е ограничен, не се явява сам по себе си причина за неналагането на антидъмпингови мерки за премахване на нелоялната търговия. Действително се счита, че при отсъствието на мерки има вероятност промишлеността на Съюза да изчезне, а посоченият производител съставлява все пак 25 % от продажбите, реализирани на пазара на Съюза, и може да доставя в ЕС специализирани и стандартни продукти. Поради това би било и в интерес на ползвателите посочената промишленост да продължи дейността си на пазара.
(107)
На второ място, не е изключено въпреки налагането на мерки вносът от Тайланд, който може и да намалее по обем, до продължи да присъства на пазара на Съюза. По същия начин, както беше обяснено по-горе, има вероятност и вторият производител от Съюза да съумее да запази, а дори и да разшири дейността си, свързана с МПХ.
(108)
На последно място, вносът от Индия ще продължи и ползвателите, в това число единственият съдействащ ползвател, ще бъдат в състояние да продължат да се снабдяват с МПХ от тази държава. Фактът, че свързаният с промишлеността на Съюза търговец разполага с договор за доставка с индийските производители, не означава, че той се явява изключителен вносител/дистрибутор на индийски продукти. Точно обратното. В действителност и други дружества разпространяват индийски МПХ на пазара на Съюза, а ползвателите могат да закупят МПХ и директно от Индия. В този контекст следва да се подчертае, че близо две трети от изнасяните от Индия за ЕС механизми се търгуват или закупуват от дружества, различни от Bensons - свързаният с промишлеността на Съюза търговец.
(109)
Въз основа на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд по всяка вероятност като цяло няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
8.6. Заключение относно интереса на Съюза
(110)
Предвид гореизложеното се стига до временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват основателни доводи срещу налагането на временни мерки срещу вноса на МПХ с произход от Тайланд. Налагането на мерки може и да се отрази отрицателно върху състоянието на другия производител от Съюза (вж. в раздела за вносителите по-горе), който в миналото се е възползвал от дъмпингов внос, но се счита, че това не е достатъчен довод срещу необходимостта от премахване на отрицателното въздействие на нелоялния внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
9. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(111)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(112)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, нанесена на производителите от Съюза.
(113)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше взето под внимание, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от производители на този вид продукт в отрасъла при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Временно бе решено, че марж на печалбата в размер на 5 % от оборота би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Процентът е същият като използвания в предишни процедури, свързани със същия продукт, а и не съществува информация, която да показва, че обстоятелствата в това отношение са се променили и че това ниво не би било подходящо в настоящия случай. На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за производителите от Съюза.
(114)
Необходимото увеличение на цената бе определено след това въз основа на сравнение за всеки вид продукт на използваната от производителя износител от Тайланд среднопретеглена цена на вноса с непричиняващата вреда цена на видовете продукти, продавани от производителите на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове. Така полученият марж на вредата беше по-висок от дъмпинговия марж.
9.2. Временни мерки
(115)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че върху вноса с произход от Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установеният дъмпингов марж или маржът на вредата - в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установения дъмпингов марж.
(116)
Следователно маржовете на отстраняване на вредата, дъмпинговите маржове и предложените ставки на временното антидъмпингово мито за Тайланд, изразени в цената CIF франко границата на Съюза преди заплащане на мито, са, както следва:
Производител износител
Ставка на временното антидъмпингово мито
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Банкок, Тайланд
17,2 %
Всички други дружества
17,2 %
10. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(117)
В интерес на доброто управление следва да бъде определен период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че направените за целите на настоящия регламент констатации относно налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху механизмите за подвързване с халки, които понастоящем са класирани в кодове по КН ex 8305 10 00 (кодове по ТАРИК 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 и 8305100036) и са с произход от Тайланд. За целите на настоящия регламент механизмите за подвързване с халки се състоят от поне два листа стоманена ламарина или тел с фиксирани за тях най-малко четири полухалки, изработени от стоманена тел, които са закрепени заедно с помощта на стоманен капак. Те могат да бъдат отворени или чрез разтваряне на полухалките, или посредством малък стоманен спусъков механизъм, закрепен за механизма за подвързване с халки.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1, е в размер на 17,2 %
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 февруари 2011 година.
REGULAMENTO (UE) N.o 118/2011 DA COMISSÃO
de 10 de Fevereiro de 2011
que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da Tailândia
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 7.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 20 de Maio de 2010, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, mediante um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações de determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da Tailândia («país em causa») na União.
(2)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 6 de Abril de 2010 pela Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH («autor da denúncia») em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União no que se refere a determinados mecanismos de argolas para encadernação. A denúncia continha elementos de prova prima facie de dumping no que respeita ao referido produto, bem como de um prejuízo importante dele resultante, que foram considerados suficientes para justificar o início de um processo.
1.2. Partes interessadas no processo
(3)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores da Tailândia conhecidos, os representantes do país em causa, bem como os importadores e utilizadores conhecidos. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
(4)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas, bem como a todas as outras partes que o solicitaram, nos prazos estabelecidos no aviso de início, nomeadamente o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, o produtor-exportador da Tailândia conhecido, os representantes do país em causa, e os importadores e utilizadores conhecidos. Foram concedidas audições a todas as partes que o solicitaram dentro do prazo e que demonstraram que existiam razões especiais para serem ouvidas.
(5)
Foram recebidas respostas aos questionários e outras observações de um produtor-exportador da Tailândia, do produtor da União autor da denúncia, de cinco importadores e comerciantes independentes (incluindo um que também produz da União) e de um utilizador.
(6)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para a determinação provisória do dumping, do prejuízo dele decorrente e do interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
a)
Produtor da União
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria
b)
Produtor-exportador da Tailândia
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
c)
Empresas coligadas com o produtor-exportador da Tailândia
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong
d)
Importadores da União
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itália
-
Rendol enterprises, Reilingen, Alemanha
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itália (também produtor da União)
-
Winter Company Spain S.A., Espanha
1.3. Período de inquérito e período considerado
(7)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PI («período de inquérito sobre o prejuízo»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(8)
O produto em causa são os mecanismos de argolas para encadernação que são constituídos por, pelo menos, duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas pelo menos quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço, podendo ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação, originários da Tailândia («produto em causa» ou «MAE») e actualmente classificados com o código NC ex 8305 10 00. Os mecanismos de alavanca, classificados no mesmo código NC, não estão incluídos no âmbito do presente processo.
(9)
Os MAE são utilizados para arquivar diferentes tipos de documentos ou papéis. São utilizados, designadamente, para fabricar classificadores, manuais técnicos, álbuns para fotografias ou para selos, catálogos e brochuras.
(10)
Durante o PI, foram vendidos na União Europeia numerosos modelos diferentes de MAE. Os modelos variavam quanto ao tamanho, à forma e ao número de anéis, ao tamanho da chapa de base e ao sistema de abertura dos anéis (puxando as argolas para fora ou através de um dispositivo de mola). Atendendo a que todos partilham as mesmas características físicas e técnicas, e que os modelos de MAE podem, no caso de certas categorias, substituir-se mutuamente, a Comissão determinou que todos os MAE constituem um único produto para efeitos do presente processo.
2.2. Produto similar
(11)
Apurou-se que o produto produzido e vendido no mercado interno da Tailândia, bem como o produto fabricado e vendido na União pelos produtores da União, têm as mesmas características físicas e técnicas de base e as mesmas utilizações de base. Por conseguinte, são provisoriamente considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. AMOSTRAGEM
3.1. Amostragem de importadores independentes
(12)
Dado o número aparentemente elevado de importadores independentes, previa-se no aviso de início a possibilidade de recorrer ao método de amostragem, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, foi solicitado a todos os importadores independentes que se dessem a conhecer contactando a Comissão e que apresentassem, tal como especificado no aviso de início, informações de base sobre as suas actividades relacionadas com o produto em causa (como definido no ponto 2.1) durante o período de 1 de Abril de 2009 a 31 de Março de 2010.
(13)
Após a análise das informações fornecidas e atendendo ao reduzido número de importadores que manifestaram a intenção de colaborar, a Comissão decidiu que não seria necessário recorrer à amostragem.
4. DUMPING
(14)
Uma empresa na Tailândia respondeu ao questionário destinado aos produtores-exportadores. Uma empresa envolvida nas vendas do produto em causa, localizada em Hong Kong e coligada com este produtor-exportador, também respondeu ao questionário. Com base nos dados sobre a importação do Eurostat, o produtor-exportador (juntamente com a sua empresa coligada) assegurou todas as exportações da Tailândia para a União.
4.1. Valor normal
(15)
O inquérito revelou que o produtor-exportador facultou informações incompletas e incorrectas sobre os elementos significativos do seu custo de produção, como o consumo aparente de níquel metálico e o consumo aparente de outras matérias-primas. Acresce que outros dados comunicados relativamente aos custos de produção e às capacidades de produção eram incoerentes e não puderam ser conciliados. Por último, o inquérito revelou que existia uma empresa coligada localizada na República Popular da China que, contrariamente ao que tinha sido inicialmente alegado pelo produtor-exportador, estava envolvida nas vendas e na administração do produto em causa. Os custos comunicados não incluíram os custos pertinentes desta empresa coligada, tendo sido, assim, considerados incompletos.
(16)
Com base no que antecede, concluiu-se que os dados sobre o custo apresentados não forneciam uma base suficientemente fiável para a determinação do valor normal. Considerou-se, por conseguinte, basear as conclusões, pelo menos parcialmente, nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(17)
A empresa foi imediatamente informada, tendo-lhe sido dada a oportunidade de apresentar explicações adicionais em conformidade com o artigo 18.o, n.o 4, do regulamento de base. Contudo, as explicações fornecidas pela empresa foram insatisfatórias, uma vez que não esclareceram as incoerências detectadas. A empresa não conseguiu também refutar os elementos de prova de que tinha apresentado informações incompletas, incorrectas e erróneas. Além disso, a empresa não apresentou informações essenciais sobre a empresa coligada supramencionada estabelecida na República Popular da China, envolvida na produção e nas vendas do produto em causa.
(18)
Atendendo ao que precede, considerou-se que o valor normal para o produtor-exportador deveria ser provisoriamente determinado com base nos dados disponíveis, em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
(19)
Na ausência de quaisquer outras informações mais fiáveis, o valor normal foi provisoriamente calculado com base nas informações relativas ao custo de fabrico na Tailândia facultadas pelo autor da denúncia. Em conformidade com o artigo 18.o, n.o 5, do regulamento de base, essas informações foram cruzadas com informações verificadas obtidas durante o inquérito, incluindo as relativas a custos de pessoal e energia na Tailândia. Sempre que adequado, as informações facultadas na denúncia foram corrigidas pelas informações verificadas obtidas durante o inquérito.
(20)
Para ter em conta os VAG e os lucros, respectivamente 16 % e 8 %, foi acrescentado um montante razoável ao custo de fabrico estabelecido supra, com base nas informações apresentadas na denúncia.
4.2. Preço de exportação
(21)
O produtor-exportador efectuou vendas de exportação para a União através da sua empresa comercial coligada localizada fora da União.
(22)
O preço de exportação foi estabelecido com base nos preços aos quais o produto foi vendido pela empresa comercial coligada para a União, ou seja, a um comprador independente, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base, com base nos preços efectivamente pagos ou a pagar.
4.3. Comparação
(23)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efectuada no estádio à saída da fábrica.
(24)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afectam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base. Sempre que aplicável e justificado, foram efectuados ajustamentos para ter em conta diferenças nos custos de transporte, seguro e crédito.
4.4. Margem de dumping
(25)
Em conformidade com o artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base, a margem de dumping foi determinada para o produtor-exportador colaborante com base numa comparação entre um valor normal médio ponderado por tipo do produto e o preço de exportação médio ponderado por tipo do produto, como acima estabelecido.
(26)
Com base na metodologia acima descrita, as margens de dumping provisórias, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Produtor-exportador
Margem de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
17,2 %
(27)
Uma vez que o produtor-exportador colaborante assegurou a totalidade das exportações tailandesas do produto em causa para a União, considerou-se que a margem de dumping residual deveria ser fixada ao nível da margem de dumping estabelecida para este produtor-exportador colaborante, ou seja, 17,2 %.
5. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(28)
Durante o período de inquérito, os MAE foram fabricados na UE pelos seguintes produtores:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Áustria,
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itália.
(29)
O primeiro produtor é o requerente e colaborou no inquérito. O inquérito estabeleceu que o requerente representou mais de 50 % da produção total da União de MAE no PI.
(30)
O segundo produtor (de menor dimensão) também é importador de MAE provenientes da Tailândia, tendo-se oposto ao processo. Com base nas informações facultadas pela empresa, apurou-se que, durante o período total considerado para a análise do prejuízo, o volume das suas compras de produtos tailandeses foi, em média, comparável ao volume da sua própria produção.
(31)
Atendendo ao que precede, considera-se que, nos termos do artigo 4.o, n.o 1, alínea a), o segundo produtor deve ser excluído da definição de indústria da União, pelo que apenas o produtor requerente deverá constituir a indústria da União, na acepção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base. A referida empresa passa a ser designada por «indústria da União».
(32)
Importa referir que, no passado, a indústria da União era originalmente composta por dois produtores diferentes (Koloman Handler, da Áustria, e Robert Krause, da Alemanha), que faliram e foram adquiridos por um grupo austríaco. Estas empresas foram objecto de uma reestruturação significativa, tendo a actual estrutura da Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH sido criada em 2003. A sede desta empresa situa-se na Áustria, ao passo que a produção tem lugar na Hungria.
6. PREJUÍZO
6.1. Consumo da União
(33)
O consumo foi estabelecido com base nos seguintes valores:
-
vendas verificadas totais no mercado da União comunicadas pela indústria da União e pelo outro produtor da União Europeia,
-
volume de exportação verificado total para a UE do produtor-exportador da Tailândia durante os períodos solicitados no questionário (anos de 2008, 2009 e PI), e Eurostat para os outros anos,
-
Eurostat para as importações provenientes de outros países terceiros.
(34)
Com base nestes elementos, o consumo de MAE da UE evoluiu da seguinte forma:
2006
2007
2008
2009
PI
Consumo (1 000 unidades)
100
100
111
93
95
Fonte: respostas ao questionário (verificadas) e dados do Eurostat.
(35)
O consumo desceu 5 % durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo (3). Note-se, contudo, que, após um aumento de cerca de 10 % entre 2006 e 2008, o consumo caiu 15 % no período subsequente.
6.2. Importações provenientes da Tailândia
a) Volume e parte de mercado das importações
2006
2007
2008
2009
PI
Volume de importações
100
65
153
116
119
Parte de mercado
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Fonte: resposta ao questionário (verificada) e dados do Eurostat.
(36)
As importações provenientes da Tailândia durante o período 2008-PI baseiam-se na resposta ao questionário do produtor-exportador colaborante - o único exportador tailandês conhecido - e nos dados do Eurostat para os outros anos. Nesta base, foi estabelecido que o volume total de importações de MAE provenientes da Tailândia aumentou quase 20 % entre 2006 e o PI. No entanto, o nível das importações variou significativamente durante este período, tendo-se registado o aumento mais importante entre 2007 e 2008, altura em que as importações mais do que duplicaram.
(37)
As partes de mercado tailandesas acompanharam a tendência geral de aumento e ganharam 3 pontos entre 2006 e o PI. Do mesmo modo, o volume de vendas e as partes de mercado registaram um pico em 2008, atingindo um nível de 16,5 %.
b) Preço das importações do produto em causa/subcotação
2006
2007
2008
2009
PI
Preço de importação
100
103
123
113
113
(38)
Os preços de importação aumentaram inicialmente mais de 20 % entre 2006 e 2008, tendo baixado subsequentemente.
(39)
Apesar de um aumento geral de 13 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo, os preços tailandeses subcotaram significativamente os preços dos produtores da União durante o PI. A comparação de preços entre modelos correspondentes, devidamente ajustados quando necessário, mostrou efectivamente que, em média, os preços de importação eram mais de 30 % inferiores ao preço de venda da indústria da União durante o PI. Uma comparação com o nível de preços médio durante os outros anos sugere a existência de taxas de subcotação comparáveis para os anos de 2006-2009.
(40)
O nível absoluto dos preços de importação tailandeses situou-se também sistematicamente abaixo do preço de outras importações e - em grande medida - abaixo do preço do outro produtor da União.
6.3. Situação económica da indústria da União (4)
a) Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
2006
2007
2008
2009
PI
Produção
100
130
131
80
83
Capacidade de produção
100
110
115
80
75
Utilização da capacidade
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Durante todo o período, tanto a produção como a capacidade de produção diminuíram respectivamente quase 20 % e 25 %. O aumento da utilização da capacidade deve ser encarado apenas como o resultado de uma redução da capacidade de produção de 25 % durante o mesmo período. Tal deve-se principalmente aos despedimentos (ver emprego).
(42)
É de notar, contudo, que o volume e a capacidade de produção melhoraram inicialmente até 2008, após o que diminuíram significativamente.
b) Existências
2006
2007
2008
2009
PI
Existências finais
100
137
153
124
126
(43)
No período de inquérito sobre o prejuízo, as existências da indústria da União aumentaram 26 %, no seu conjunto. Uma parte significativa da produção de MAE consiste em produtos normalizados, tendo a indústria da União que manter um certo nível de existências para estar em condições de satisfazer rapidamente a procura por parte dos seus clientes. Qualquer aumento das existências finais acima do nível médio indica, contudo, a existência de dificuldades para vender os produtos.
c) Volume de vendas, parte de mercado e crescimento
2006
2007
2008
2009
PI
Volume de vendas da UE
100
105
113
79
77
Partes de mercado
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
O volume de vendas da indústria da União no mercado da UE desceu 23 % no decurso do período analisado, o que correspondeu a um declínio das partes de mercado de 29,6 % para 24,0 %, ou seja, uma queda superior a 5 pontos. O volume de vendas e as partes de mercado deterioraram-se efectivamente a partir de 2008.
(45)
A evolução acima indicada aponta para uma ausência de crescimento da indústria da União entre 2006 e o PI.
d) Preços de venda
2006
2007
2008
2009
PI
Preço de venda
100
99
99
110
107
(46)
O preço de venda médio ponderado da indústria da União manteve-se relativamente estável até 2008. Em seguida, aumentou 10 % em 2009, tendo baixado 3 pontos percentuais no PI. Esta subida de preço resulta da combinação de dois factores: uma alteração na gama de produtos no seguimento de uma descida no volume de vendas dos produtos mais normalizados - e mais baratos - e a tentativa da indústria da União de compensar as perdas sofridas em 2008. Esta última não foi, no entanto, bem sucedida, uma vez que a indústria da União continuou a funcionar com perdas no período subsequente (ver infra).
e) Rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow
2006
2007
2008
2009
PI
Ganhos e perdas em % do volume de negócios
100
9
135
167
146
Cash flow
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Rendibilidade dos activos líquidos
100
87
104
146
176
(47)
A indústria da União registou perdas durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, mostrando a tendência supra um aumento geral do nível de perdas. Apesar de a situação ter melhorado ligeiramente em 2007 (atingindo quase o equilíbrio), deteriorou-se, no entanto, a partir de 2008. Embora tenha sido possível de certa forma limitar o declínio do cash flow, também este permaneceu negativo a partir de 2007. O retorno dos activos líquidos também foi negativo durante todo o período, tendo diminuído constantemente entre 2006 e o PI.
f) Investimentos e capacidade de obtenção de capital
2006
2007
2008
2009
PI
Investimentos
100
45
50
17
26
(48)
Os investimentos acompanharam uma tendência decrescente acentuada, isto é, - 75 % durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo.
(49)
Tal como indicado supra, atendendo à situação débil financeira da indústria da União, pode concluir-se que a sua capacidade para obter capital de fontes independentes ficou seriamente afectada.
g) Emprego, produtividade e salários
2006
2007
2008
2009
PI
Emprego
100
111
118
99
87
Produtividade
100
117
111
81
95
Salários
100
106
113
92
71
(50)
Durante todo o período, o emprego (unidades a tempo inteiro) diminuiu 13 %, tendo a descida mais importante ocorrido após 2008, altura em que o emprego atingiu um pico. Os salários acompanharam, em grande medida, a mesma tendência.
(51)
A produtividade, medida em milhares de unidades produzidas por empregado durante o período, seguiu em geral a mesma tendência que o emprego, embora tenha sido possível limitar o declínio durante o PI.
h) Amplitude da margem de dumping efectiva
(52)
Com base nos dados mais fiáveis disponíveis, o inquérito estabeleceu a existência de um dumping de 17,2 % durante o PIR, o que é considerável.
i) Recuperação dos efeitos de anteriores práticas de dumping
(53)
A indústria da União tem vindo a sofrer, desde há vários anos, com os efeitos das importações objecto de dumping. Beneficiou, no entanto, das medidas relativamente eficazes adoptadas até 2008, apesar de, em seguida, a situação se ter novamente deteriorado. Esta questão é explicada em mais pormenor na secção relativa ao interesse da União.
6.4. Conclusão
(54)
A situação económica da indústria da União deteriorou-se claramente entre 2006 e o PI. Essa situação caracterizou-se especialmente por uma diminuição significativa dos volumes de produção e de venda (respectivamente - 17 % e - 13 %), o que resultou igualmente no declínio da parte de mercado de 29,6 % para 24 %. A situação financeira da indústria da União foi também afectada. O nível de perdas sofrido pela empresa aumentou efectivamente, tendo tanto o cash flow como o retorno dos activos líquidos acompanhado a mesma tendência negativa. A tentativa da indústria da União de limitar o nível de perdas aumentando os seus preços em 2009 não foi bem sucedida, tendo a situação mesmo piorado.
(55)
Consequentemente, os investimentos foram reduzidos ao seu nível mínimo e a empresa não teve outra hipótese se não despedir um número substancial de pessoas, a fim de fazer face à situação.
(56)
No entanto, note-se que, durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, a situação da indústria da União melhorou um pouco entre 2006 e 2008. De facto, durante esse período, a produção, o volume de vendas e o emprego seguiram uma tendência crescente. Esses indicadores, porém, sofreram uma quebra significativa desde 2009. Os indicadores de rendibilidade, por seu lado, mantiveram-se negativos durante todo o período, apesar de a rendibilidade ter estado muito perto do ponto de equilíbrio em 2007.
(57)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na acepção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
7. NEXO DE CAUSALIDADE
7.1. Introdução
(58)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, examinou-se se o importante prejuízo sofrido pela indústria da União foi causado pelas importações objecto de dumping provenientes do país em causa. Além disso, para além das importações objecto de dumping, foram igualmente examinados outros factores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo causado por esses factores não fosse atribuído às importações objecto de dumping.
7.2. Efeito das importações objecto de dumping
(59)
Convém assinalar que o mercado da União se caracteriza por um número relativamente pequeno de fontes de abastecimento (duas na União, uma na Índia, uma na Tailândia e ainda alguns fornecimentos provenientes da China), sendo por conseguinte bastante transparente em termos de preços, através de cotações de preços. Acresce que uma parte significativa da procura na UE diz respeito a tipos normalizados de MAE, para os quais o preço não é um factor decisivo no momento da compra do produto.
(60)
Neste contexto, o inquérito mostrou que o volume de importações de MAE provenientes da Tailândia aumentou quase 20 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo, tendo atingido uma parte de mercado de 15 % durante o PI. A indústria da União perdeu um volume de vendas significativo durante o mesmo período. Além disso, apurou-se que, durante o PI, os MAE provenientes da Tailândia subcotaram os preços da indústria da União em mais de 30 %, o que é muito significativo para este tipo de produto.
(61)
A combinação do volume de importações importante com o baixo nível de preço produziu uma pressão de preços significativa no mercado da União. Caso não se registasse o dumping, os preços tailandeses teriam sido - pelo menos, durante o PI - quase 20 % superiores ao seu nível efectivo, o que poderia ter significado um preço no mercado da União em geral mais elevado.
(62)
Atendendo ao seu volume e ao nível dos seus preços, considera-se que as importações objecto de dumping comprometeram a tentativa da indústria da União de obter de novo lucros ou, pelo menos, reduzir as suas perdas, aumentando as suas quantidades e/ou os seus preços de vendas para um nível mais adequado durante o período 2009-PI. A pressão contínua exercida no mercado da União pelas importações objecto de dumping a preços baixos provenientes da Tailândia resultou, assim, na perda de volume de vendas, partes de mercado, na depreciação dos preços e, consequentemente, na perda de rendibilidade da indústria da União.
(63)
Convém recordar que, num recente inquérito de reexame da caducidade (5), se concluiu que a indústria estava ainda numa situação muito precária em 2008 e que ainda se encontrava extraordinariamente sensível a quaisquer novas importações objecto de dumping.
(64)
À luz do que precede, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia tiveram um impacto negativo na situação económica da indústria da União.
7.3. Efeito de outros factores
7.3.1. Contracção da procura no mercado da União
(65)
A procura no mercado da União aumentou 10 % em 2008, baixando contudo significativamente no ano seguinte, em cerca de 15 %. Tal deve ser encarado no contexto da crise financeira, bem como da decisão de muitas empresas no sentido de cortar os custos gerais, incluindo os relativos aos artigos de papelaria. O sector das argolas para encadernação em geral sofreu com esta situação: As importações indianas e tailandesas diminuíram em volume absoluto, bem como as vendas da indústria da União.
(66)
É de assinalar, no entanto, que, em termos relativos, a indústria da União sofreu mais do que outros intervenientes, já que a sua parte de mercado baixou de 30,2 % para 25,2 % entre 2008 e 2009. Uma vez que a indústria das argolas para encadernação tem importantes custos fixos, a perda de volume de vendas teve um impacto negativo na situação financeira do requerente. Contudo, a diminuição do consumo deve ser vista juntamente com a evolução das importações objecto de dumping provenientes da Tailândia. De facto, as importações tailandesas detiveram uma parte de mercado importante, representando quase três vezes a quantidade correspondente à diminuição do consumo.
(67)
Deste ponto de vista, pode-se concluir que a diminuição do consumo causada pela crise económica pode ter contribuído para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. No entanto, se houve um efeito, esse efeito foi com certeza consideravelmente reforçado pelas importações objecto de inquérito.
7.3.2. Importações provenientes de outros países terceiros
(68)
A Índia e a China também produzem e exportam MAE. A evolução dessas importações foi a seguinte:
2006
2007
2008
2009
PI
Índia
Volume de importações
100
93
102
88
91
Partes de mercado
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Preço médio
100
99
118
116
113
China
volume de importações
100
91
153
150
151
Partes de mercado
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Preço médio
100
98
90
85
86
Fonte: Eurostat.
(69)
Existe apenas um produtor-exportador de MAE na Índia e o seu volume de importações desceu quase 10 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo. A Índia, no entanto, detém uma porção significativa do mercado da União, uma vez que assegurou em média 45 % das partes de mercado durante o período de inquérito sobre o prejuízo. Além disso, os preços das importações indianas aumentaram globalmente 13 %, até um nível ligeiramente mais elevado que os preços tailandeses. Tendo em conta a sua posição prevalecente no mercado da União e atendendo ao seu preço de importação competitivo, a Índia é um concorrente importante para a indústria da União. Todavia, quando se analisa a tendência acima descrita, isto é, volume inferior a preços mais elevados, não existe qualquer indicação de que a Índia terá contribuído para a deterioração da situação da indústria da União no PI. Por último, note-se que uma determinada porção das importações indianas, isto é, cerca de um terço, foi directamente adquirida e vendida no mercado da União por um distribuidor coligado com a indústria da União.
(70)
As importações chinesas têm sido, desde 2004, objecto de direitos anti-dumping que variam entre 51,2 % e 78,8 %. O volume de importações chinesas aumentou cerca de 50 % entre 2006 e o PI, ou seja, um aumento da parte de mercado de 2 pontos, de 3,5 % para 5,5 %. Embora os preços de importação chineses tenham acompanhado a tendência descendente durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, o seu nível global manteve-se muito acima dos preços tailandeses. Esta situação não tem sequer em conta a aplicação dos direitos anti-dumping. Assim, conclui-se que estas importações não contribuíram para a deterioração da situação da indústria da União no PI.
(71)
Atendendo ao que precede, concluiu-se, a título provisório, que as importações provenientes destes países terceiros não contribuíram, pelo menos, não mais do que marginalmente, para o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
7.3.3. Resultados das exportações da indústria da União
(72)
Os resultados da exportação foram também analisados enquanto um dos factores conhecidos, além das importações objecto de dumping, susceptíveis de ter causado simultaneamente prejuízo à indústria da União.
(73)
As exportações da indústria da União representaram, em média, cerca de 5 % das suas vendas totais de MAE durante o período de inquérito sobre o prejuízo, tendo-se mantido relativamente estáveis. Assim, conclui-se provisoriamente que tal não poderá ter causado qualquer prejuízo à indústria da União.
7.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(74)
A análise supra demonstrou que as importações provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União durante o PI, devido ao seu volume e ao nível dos seus preços. As importações aumentaram efectivamente em termos absolutos, tendo-se constatado que foram objecto de dumping e que o seu nível de preço foi significativamente inferior ao dos preços cobrados pela indústria da União no mercado da União por tipos de produto similares. Num mercado sensível ao preço, em que o número de fornecedores é relativamente limitado e em que existe bastante transparência, uma taxa de subcotação superior a 30 % teve definitivamente um impacto significativo nos preços de mercado.
(75)
A análise dos outros factores conhecidos que poderiam ter causado prejuízo à indústria da União revelou que a contracção da procura poderia ter desempenhado um papel. No entanto, apesar do efeito negativo da diminuição da procura no mercado da União, conclui-se provisoriamente que esse factor não foi de molde a quebrar o nexo de causalidade estabelecido entre as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia e o prejuízo importante sofrido pela indústria da União. A contracção da procura deve efectivamente ser encarada em conjunto com os efeitos das importações objecto de dumping que, na realidade, vieram exacerbar o impacto negativo da crise financeira.
(76)
Com base nesta análise, que distinguiu e separou devidamente os efeitos de todos os factores conhecidos sobre a situação da indústria da União dos efeitos prejudiciais das importações objecto de dumping, concluiu-se, provisoriamente, que as importações objecto de dumping provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União na acepção do artigo 3.o, n.o 6, do regulamento de base.
8. INTERESSE DA UNIÃO
8.1. Observação preliminar
(77)
Em conformidade com o artigo 21.o do regulamento de base, foi examinado se, não obstante a conclusão provisória sobre o dumping prejudicial, existiam razões imperiosas para concluir que não era do interesse da União adoptar medidas anti-dumping neste caso específico. Para o efeito, e em conformidade com o disposto no artigo 21.o, n.o 1, do regulamento de base, procurou avaliar-se, tendo em conta todos os elementos de prova apresentados, qual o impacto provável das eventuais medidas sobre todas as partes envolvidas no processo, bem como as consequências prováveis da não instituição de medidas.
(78)
A fim de avaliar o impacto provável das medidas, foi dada a todas as partes interessadas a oportunidade de apresentarem as suas observações, em conformidade com o artigo 21,o, n.o 2, do regulamento de base. Responderam ao questionário o produtor da União requerente e quatro importadores independentes. O outro produtor da União, que é também importador, facultou algumas informações e um utilizador entregou uma resposta ao questionário.
8.2. Descrição do mercado da União
(79)
A fim de compreender melhor todos os interesses em jogo, considera-se importante descrever primeiro as principais características do mercado.
(80)
As medidas anti-dumping relativas a determinados mecanismos de argolas para encadernação originários da China foram instituídas, pela primeira vez, em 1997 (6). A taxa do direito inicial foi aumentada três anos depois, na sequência de um reexame intercalar. Com efeito, essas medidas foram recentemente alargadas, por uma segunda vez, na sequência de um reexame da caducidade que estabeleceu que, de contrário, as importações objecto de dumping e a preços prejudiciais recomeçariam (7).
(81)
Diversos inquéritos estabeleceram que as medidas contra a China foram objecto de evasão, motivo pelo qual foram alargadas ao Vietname e à República Democrática Popular do Laos, respectivamente em 2004 e 2006, tendo o âmbito das medidas sido também alargado a determinados MAE ligeiramente modificados (8). Convém mencionar, finalmente, que as importações de MAE provenientes da Tailândia foram objecto de dois inquéritos anti-evasão diferentes, em 2004 e 2008, e a um novo inquérito anti-dumping em 2008. Embora esses inquéritos não tenham levado à instituição de medidas, o actual inquérito estabeleceu claramente que o exportador tailandês facultou informações falsas na sua resposta ao questionário.
(82)
Assinale-se que os MAE são importados na União por distribuidores, agentes ou directamente pelos utilizadores, ou seja, as empresas que produzem encadernações.
(83)
Por último, recorde-se que o número de produtores de MAE que fornecem o mercado da União é relativamente limitado. De facto, além dos dois produtores da UE, existe apenas um produtor conhecido na Tailândia, um na Índia e alguns na China, tendo estes últimos sido objecto de medidas anti-dumping como explicado supra. Tanto o produtor-exportador da Tailândia como o da Índia pertencem a empresas baseadas em Hong Kong, respectivamente a Wah Hing Stationary, um comerciante de MAE com instalações de produção na China, e a World Wide Stationary, que possui um contrato de abastecimento com a Bensons, um distribuidor que pertence à indústria da União.
8.3. Indústria da União
(84)
Recorde-se que, há alguns anos, a indústria da União enfrentava já sérias dificuldades económicas, nomeadamente devido a importações comercializadas de forma desleal, tendo sido obrigada a reestruturar-se para garantir a sua continuidade, como explicado infra.
(85)
Quando, em 1995, foi apresentada a primeira denúncia anti-dumping, a indústria da União era composta efectivamente por dois produtores: Koloman Handler GmbH, uma empresa austríaca, e Robert Krause GmbH & Co, uma empresa alemã. Estas duas empresas já estavam presentes no mercado de MAE da UE já muito tempo mas a sua situação económica tornou-se tão difícil que ambas foram obrigadas a declarar falência. A Robert Krause GmbH declarou falência em 1998 e a sua sucessora teve de fazer o mesmo em 2002, ao passo que a Koloman Hander se tornou insolvente em 2001. Ambas as empresas foram adquiridas por outra empresa, a SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, que, por sua vez, foi adquirida pela Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, o requerente no presente caso.
(86)
Desde então, a actividade foi reestruturada para se tornar mais competitiva à escala mundial, mas sobretudo no principal mercado do requerente, a saber, o mercado da UE. Esta reestruturação incluiu a aquisição da empresa Bensons, um comerciante de MAE já estabelecida com empresas localizadas nos Países Baixos, em Singapura, no Reino Unido e nos EUA.
(87)
Os esforços envidados pela indústria, a fim de melhorar a sua situação foram, no entanto, comprometidos, uma vez que os efeitos positivos das medidas contra as importações desleais foram diluídos por práticas de absorção e de evasão, como explicado supra. Consequentemente, apesar de melhorias significativas, em especial até 2008, a situação da indústria manteve-se frágil, como concluído pelo inquérito que levou ao prolongamento das medidas anti-dumping contra a China.
(88)
O actual inquérito concluiu que, nos últimos anos, a indústria da União tem vindo novamente a sofrer um prejuízo importante causado pelas importações objecto de dumping originárias da Tailândia.
(89)
Graças aos seus esforços de reestruturação, a indústria da União provou que continua a ser uma indústria viável, capaz de fornecer uma parte importante do mercado da UE. Necessita, contudo, de protecção eficaz contra as importações objecto de dumping provenientes de todas as fontes para alcançar uma situação sólida e satisfatória. Perderam-se quase 60 postos de trabalho entre 2008 e o PI, e a indústria da União sofreu perdas importantes nos últimos anos. Se não existirem medidas contra as importações tailandesas comercializadas de forma desleal, não será de excluir a possibilidade de o requerente ser forçado a encerrar a sua actividade, colocando em risco mais 160 postos de trabalho.
(90)
Uma vez que se constatou que as importações provenientes da Tailândia causaram um prejuízo importante à indústria da União, e que a indústria da União realizou todos os esforços de reestruturação necessários, estando preparada para competir num mercado em que as importações sejam comercializadas de forma leal, conclui-se que a instituição de medidas provisórias contra as importações de MAE provenientes da Tailândia seria do interesse da indústria da União.
8.4. Importadores e comerciantes
(91)
Na sequência do início do inquérito, cinco importadores, incluindo o segundo produtor da União, deram-se a conhecer e facultaram uma resposta ao questionário ou outras informações. Estas empresas asseguraram 75 % das importações de MAE provenientes da Tailândia durante o período de inquérito.
(92)
Um dos importadores supra, que assegurou cerca de 20 % das importações tailandesas globais, decidiu encerrar as suas actividades relacionadas com MAE após o período de inquérito. No caso de um segundo importador, o volume de vendas de MAE reduziu-se a um terço durante todo o período de inquérito sobre o prejuízo, pelo que apenas representaram uma pequena parte do seu volume de negócios global durante o PI (cerca de 1 %). Além disso, este último deixou de comprar na Tailândia em 2008 e passou a utilizar um distribuidor da UE. Assim, conclui-se que a instituição de medidas não afectaria a situação destes dois importadores.
(93)
Um outro importador, responsável por menos de 10 % das importações tailandesas totais, alegou que caso fossem instituídas medidas contra a Tailândia, não existiriam fontes de abastecimento alternativas, pelo que seria forçado a encerrar a sua actividade de MAE. A este propósito, deve recordar-se, em primeiro lugar, que o objectivo das medidas anti-dumping não é excluir quaisquer importações do mercado da União mas, pelo contrário, permitir que estas continuem, mas a preços que não sejam objecto de dumping. Este importador poderia, assim, continuar a importar MAE provenientes da Tailândia, embora essas importações estivessem sujeitas ao pagamento de direitos anti-dumping, podendo repercutir parcial ou integralmente esse aumento de custos sobre os seus clientes.
(94)
Reconhece-se, todavia, que tal não seria facilmente realizado, tendo em conta a sensibilidade do produto em termos de preços e a concorrência das importações provenientes de outros países como a Índia. Além disso, atendendo à estrutura do mercado da União e ao número limitado de produtores a nível mundial, é de facto provável que este importador enfrente dificuldades para utilizar outras fontes de abastecimento. É de notar, contudo, que a parte de vendas de MAE da empresa, em comparação com o seu volume de negócios total, diminuiu durante o período de inquérito sobre o prejuízo, de cerca de 40 % para 25 %, e, mais importante, o inquérito revelou que a actividade de MAE gerou perdas significativas nos últimos anos. Por outras palavras, já existem dúvidas actualmente em relação à viabilidade da actividade MAE deste importador.
(95)
O quarto importador alegou também que, caso viessem a ser instituídas medidas, teria que interromper a comercialização de MAE, devido à ausência de fontes de abastecimento alternativas. Contudo, no caso deste importador, as vendas de MAE representaram apenas uma parte ínfima do volume de negócios total da empresa durante o PI, existindo uma só pessoa ocupada com o produto em causa, sendo muito provável que a empresa conseguisse manter com relativa facilidade a sua actividade global, mesmo sem comercializar MAE, caso a instituição de medidas o tornasse inevitável.
(96)
Por conseguinte, conclui-se que, mesmo que a instituição de medidas possa, com efeito, afectar negativamente a situação dos dois importadores supra, não iria contudo afectar significativamente as suas actividades económicas globais.
(97)
A situação do último importador é menos óbvia, uma vez que cerca de metade das suas vendas de MAE diz respeito a produtos tailandeses (representando uma proporção significativa das importações totais de MAE provenientes da Tailândia na UE) e a outra metade a produtos produzidos na UE. Além disso, mesmo que a empresa venda principalmente mecanismos de alavanca, as vendas de MAE representam uma porção não negligenciável do volume de negócios total da empresa (cerca de 15 %). A empresa também considera essas vendas essenciais, porque os seus clientes necessitam frequentemente que os fornecedores possam fornecer uma gama completa de produtos.
(98)
Uma parte significativa da actividade da empresa depende, assim, das importações de MAE provenientes da Tailândia e, em especial, de produtos menos sofisticados necessários para poder oferecer uma gama completa de produtos, o que é uma condição importante para manter um número suficientemente grande de clientes. Segundo a empresa, a instituição de medidas poderia resultar no encerramento da sua actividade global e na perda de cerca de 170 postos de trabalho. Convém assinalar, contudo, que se trata de um valor correspondente a toda a empresa, estimando-se que a actividade de MAE ocupa menos de 30 pessoas.
(99)
A este propósito, deve primeiro sublinhar-se que esta empresa conseguiu melhorar a sua situação no mercado de MAE nos últimos anos - a sua parte de mercado global relativa a produtos importados e produção própria aumentou de 9 % para 15 % durante o período de inquérito sobre o prejuízo - porque beneficiou de importações a baixo preço e objecto de dumping.
(100)
Em segundo lugar, poderia argumentar-se que esta empresa poderia - pelo menos, parcialmente - continuar a importar produtos provenientes da Tailândia, mesmo que a preços não objecto de dumping, ou mesmo encarar as medidas como uma oportunidade para aumentar a sua produção, e/ou capacidade de produção, e as suas vendas de MAE produzidos por ela própria. A própria empresa admitiu essa possibilidade, apesar de lembrar que teria ainda de enfrentar a forte concorrência dos produtos indianos que são, no entanto, importados por diversas empresas e não apenas pelo comerciante coligado com a indústria da União.
(101)
É evidente que a empresa teria efectivamente de enfrentar a forte concorrência dos produtos indianos que, em média, durante o PI, foram apenas ligeiramente mais caros do que as importações tailandesas (+ 6 %). Todavia, enquanto não se demonstrar que as importações indianas são objecto de dumping, tal deverá apenas ser considerado como o resultado da concorrência leal.
(102)
Por último, o impacto negativo de medidas contra a Tailândia poderia, no entanto, ser relativamente limitado, se fosse possível atingir um certo equilíbrio entre um aumento da produção própria e a manutenção de um certo nível de importações, embora a preços que não sejam objecto de dumping. Relembre-se também que 75 % do volume de negócios da empresa é constituído por vendas de outros produtos.
(103)
Tendo em conta o que precede, conclui-se provisoriamente que a instituição de medidas provisórias apenas poderá ter um impacto negativo significativo na situação do último importador, isto é, o outro produtor da União, sendo que este último, no entanto, beneficiou grandemente das importações objecto de dumping e a baixo preço provenientes da Tailândia no passado; e que o impacto negativo resultaria essencialmente da concorrência das importações provenientes da Índia, que não pode ser considerada como concorrência desleal.
8.5. Utilizadores
(104)
Um utilizador respondeu ao questionário, que revelou que cerca de três quartos das suas aquisições de MAE tinham sido importações provenientes de outros países que não a Tailândia, tendo-se o restante distribuído em partes mais ou menos iguais entre a indústria da União e a Tailândia.
(105)
Este utilizador defendeu que, caso fossem instituídas medidas, as fontes de abastecimento seriam limitadas, dando origem a uma situação de monopólio. Esta afirmação baseia-se na alegação de que a indústria da União e o seu comerciante coligado, a empresa Bensons, um importador de produtos indianos, se tornariam praticamente na única fonte de abastecimento do mercado da União. Alguns importadores avançaram os mesmos argumentos.
(106)
A este propósito, deve observar-se primeiro que o facto de o número de fornecedores do mercado da União ser limitado não constitui, por si só, um motivo para não instituir medidas anti-dumping destinadas a eliminar o comércio desleal. Considera-se, efectivamente, que, caso não existam medidas, é provável que a indústria da União venha a desaparecer, e que este produtor represente ainda 25 % das vendas no mercado da UE, podendo fornecer produtos especializados e normalizados na UE. Assim, seria também no interesse dos utilizadores que esta indústria continuasse a operar no mercado.
(107)
Em segundo lugar, apesar da instituição de medidas, não é de excluir que as importações provenientes da Tailândia continuem presentes no mercado da União, mesmo que eventualmente em menor volume. Do mesmo modo, como explicado supra, o segundo produtor da União irá também, eventualmente, poder manter ou mesmo expandir a sua actividade relacionada com os MAE.
(108)
Por último, as importações provenientes da Índia irão continuar e os utilizadores, incluindo o único utilizador colaborante, poderão continuar a adquirir MAE provenientes desse país. Mesmo que o comerciante coligado da indústria da União tenha um contrato de abastecimento com produtores indianos, tal não significa que seja o importador/distribuidor exclusivo dos produtos indianos. Pelo contrário. Existem, de facto, outras empresas que também distribuem MAE indianos no mercado da União e os utilizadores podem comprar MAE directamente à Índia. Neste contexto, é conveniente sublinhar que cerca de dois terços das exportações indianas para a UE são comercializados ou adquiridos por empresas que não a Bensons, o comerciante coligado com a indústria da União.
(109)
Atendendo ao que precede, concluiu-se provisoriamente que o efeito das medidas anti-dumping contra as importações de MAE originários da RPC não terá, muito provavelmente, um impacto negativo global significativo nos utilizadores do produto em causa.
8.6. Conclusão sobre o interesse da União
(110)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se provisoriamente que, em termos globais, com base nas informações disponíveis relativas ao interesse da União, não existem razões imperiosas que impeçam a instituição de medidas provisórias aplicáveis às importações de MAE originários da Tailândia. Mesmo que a instituição de medidas possa ter consequências negativas sobre a situação do outro produtor da União (ver supra, secção sobre importadores) que beneficiou, no passado, de importações objecto de dumping, considera-se que tal não supera a necessidade de corrigir o efeito negativo das importações desleais sobre a situação da indústria comunitária.
9. MEDIDAS ANTI-DUMPING PROVISÓRIAS
9.1. Nível de eliminação do prejuízo
(111)
Tendo em conta as conclusões sobre a prática de dumping, o prejuízo, o nexo de causalidade e o interesse da União, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias, a fim de evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações objecto de dumping.
(112)
A fim de determinar o nível dessas medidas, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(113)
Ao calcular o montante do direito necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro antes de impostos equivalente ao que produtores deste tipo, no sector, poderiam razoavelmente obter com as vendas do produto similar na União em condições normais de concorrência, ou seja, na ausência de importações objecto de dumping. Assim, considera-se provisoriamente que uma margem de lucro de 5 % em termos de volume de negócios poderia ser um nível mínimo adequado, em termos do nível esperado pela indústria da União na ausência de dumping prejudicial. Trata-se da mesma percentagem utilizada nos processos anteriores relativos ao mesmo produto, não existindo quaisquer informações que indiquem uma alteração das circunstâncias nesta matéria e que esse nível não seria adequado no caso presente. Nesta base, foi calculado um preço não prejudicial do produto similar para os produtores da União.
(114)
O aumento de preços necessário foi então determinado, comparando, para cada tipo do produto, o preço de importação médio ponderado dos produtores-exportadores da Tailândia com o preço não prejudicial dos tipos do produto vendidos pelos produtores da União no mercado da União durante o PI. As eventuais diferenças decorrentes desta comparação foram depois expressas como percentagem do valor de importação CIF médio dos tipos comparados. A margem de prejuízo resultante foi superior à margem de dumping.
9.2. Medidas provisórias
(115)
Tendo em conta o que precede, considera-se que, em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, devem ser instituídas medidas anti-dumping provisórias sobre as importações originárias da Tailândia, ao nível da mais baixa das margens de dumping ou prejuízo estabelecidas, de acordo com a regra do direito inferior. Neste caso, a taxa do direito deve ser fixada ao nível da margem de dumping constatada.
(116)
Consequentemente, as margens de eliminação do prejuízo, as margens de dumping e as taxas propostas do direito anti-dumping provisório para a Tailândia, expressas em percentagem do preço CIF franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Produtor-exportador
Taxa provisória do direito anti-dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tailândia
17,2 %
Todas as outras empresas
17,2 %
10. DISPOSIÇÃO FINAL
(117)
No interesse de uma correcta administração, é conveniente fixar um prazo durante o qual as partes interessadas que se deram a conhecer dentro do prazo fixado no aviso de início possam apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição. Além disso, é de notar que as conclusões sobre a instituição de direitos para efeitos do presente regulamento são provisórias e poderão ter de ser reconsideradas para efeitos da instituição de um direito definitivo,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping provisório sobre os mecanismos de argolas para encadernação actualmente classificados com o código NC ex 8305 10 00 (códigos TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 e 8305100036) e originários da Tailândia. Para efeitos do presente regulamento, os mecanismos de argolas para encadernação são constituídos, pelo menos, por duas folhas ou fios de aço em que estão fixadas pelo menos quatro meias argolas de fio de aço unidas por uma cobertura de aço. Estes mecanismos podem ser abertos, quer puxando as meias argolas para fora, quer através de um pequeno dispositivo de mola em aço fixado ao mecanismo de argolas para encadernação.
2. A taxa do direito anti-dumping provisório aplicável ao preço líquido, franco-fronteira da União, do produto não desalfandegado, no que respeita aos produtos descritos no n.o 1 é de 17,2 %.
3. A introdução em livre prática na União do produto referido no n.o 1 fica sujeita à constituição de uma garantia equivalente ao montante do direito provisório.
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
Sem prejuízo do disposto no artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem solicitar a divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais o presente regulamento foi adoptado, apresentar as suas observações por escrito e solicitar uma audição à Comissão no prazo de um mês a contar da data de entrada em vigor do presente regulamento.
Em conformidade com o artigo 21.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009, as partes interessadas podem apresentar observações sobre a aplicação do presente regulamento no prazo de um mês a contar da data da sua entrada em vigor.
Artigo 3.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O artigo 1.o do presente regulamento é aplicável por um período de seis meses.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 10 de Fevereiro de 2011.