РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 21 de março de 2012
relativa ao Auxílio estatal SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) executado pela República Checa a favor da České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - possível existência de elementos de Auxílio estatal no âmbito de um empréstimo concedido pela Osinek a.s.)
[notificada com o número C(2012) 1664]
(Apenas faz fé a versão em língua checa)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2012/637/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo,
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Tendo em conta a decisão através da qual a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (1) relativamente ao auxílio SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
Após ter convidado os interessados a apresentarem observações nos termos do referido artigo e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
(1)
Em maio de 2009, com base na informação publicamente disponível, a Comissão tomou conhecimento de que uma empresa estatal em liquidação denominada Osinek a.s. («Osinek») tinha aceitado conceder um empréstimo de 2,5 mil milhões de CZK (cerca de 100 milhões de EUR) à ČSA - Czech Airlines a.s. («ČSA»). A Comissão solicitou informações à República Checa por cartas de 14 de maio e de 24 de setembro de 2009. A República Checa forneceu à Comissão informações adicionais por cartas de 10 de setembro e 25 de novembro de 2009.
(2)
Por carta de 24 de fevereiro de 2010, a Comissão comunicou à República Checa a sua decisão de dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE relativamente a esta medida (a seguir denominada «decisão de início do procedimento»). A República Checa apresentou observações sobre a referida decisão por carta de 26 de abril de 2010. A Comissão colocou questões adicionais por carta de 6 de julho de 2010, a que a República Checa respondeu em 15 de setembro de 2010.
(3)
A decisão de início do procedimento foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão convidava as partes interessadas a apresentarem as suas observações sobre a medida.
(4)
A Comissão recebeu observações de quatro partes interessadas: o Travel Service and Icelandair Group, em 10 de março de 2011, a Czech Connect Airlines a.s., em 11 de março de 2011, a JOB AIR Technic a.s., em 10 de março de 2011 e a ČSA, em 14 de março de 2011. A Comissão transmitiu essas observações à República Checa, a quem foi dada a possibilidade de responder; a Comissão recebeu a resposta por carta de 12 de maio de 2011.
2. DESCRIÇÃO PORMENORIZADA DA MEDIDA
2.1. O empréstimo da Osinek
(5)
A medida objeto de investigação é um empréstimo concedido pela Osinek, em 30 de abril de 2009, à companhia aérea de bandeira da República Checa, ČSA. O empréstimo foi desembolsado em três parcelas do seguinte modo:
a)
A primeira parcela, de 800 milhões de CZK, foi desembolsada em 11 de maio de 2009;
b)
A segunda parcela, de 900 milhões de CZK, foi desembolsada em 30 de julho de 2009; e
c)
A terceira parcela, de 800 milhões de CZK, foi desembolsada em 24 de setembro de 2009.
(6)
A data prevista para o reembolso era 30 de novembro de 2010, com a possibilidade de uma prorrogação. A taxa de juro sobre o empréstimo foi calculada com base na Prague Interbank Offered Rate a três meses (a seguir denominada «PRIBOR a três meses»), majorada de 300 pontos de base como prémio de risco, isto é, 5,51 % à data em que foi assinado o contrato de empréstimo. Os juros eram devidos, numa base trimestral, no último dia útil de um trimestre civil (período de juros). Tais juros eram calculados diariamente a partir do dia anterior ao reembolso do empréstimo da Osinek.
(7)
Segundo as autoridades checas, o prémio de risco de 300 pontos de base reflete corretamente a margem de risco adequada correspondente à situação financeira da empresa, que tinha uma notação B atribuída pela Standard & Poor’s (situação financeira frágil), e o nível de cobertura por garantia do empréstimo, que se elevava a 110 % do montante do empréstimo.
(8)
As garantias utilizadas para garantir o empréstimo incluíam edifícios situados no aeroporto Ruzyně de Praga, terrenos, existências e peças sobressalentes. O valor de mercado da maior parte das garantias foi estabelecido por um perito independente. Ao contrato de empréstimo da Osinek foram adicionados quatro adendas, mediante as quais a lista dos ativos utilizados em garantia foi alargada e alterada (3). As autoridades checas alegam que todas estas alterações respeitavam a condição estabelecida no contrato de empréstimo celebrado com a Osinek, segundo o qual o montante efetivo do empréstimo não podia em nenhum momento exceder 90 % do valor das garantias ou o montante máximo do empréstimo acordado.
(9)
O empréstimo da Osinek não foi reembolsado, tal como inicialmente previsto. Em vez disso, a garantia foi liberada e, em 30 de junho de 2010, a dívida foi capitalizada (através da conversão de dívidas em capital).
Quadro 1
Panorâmica das garantias do empréstimo da Osinek
Garantia
Valor em CZK (milhões)
Valor determinado por
Período de garantia
Edifício operacional - Hangar F (incluindo o terreno sob o edifício)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 1 de junho de 2009
A partir de 11 de maio de 2009 (1.a parcela)
Edifício administrativo «APC» (incluindo o terreno sob o edifício)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 30 de julho de 2009 (2.a parcela) até 9 de dezembro de 2009 (anulada pela 3.a adenda)
Peças sobresselentes (peças sobresselentes rotativas e/ou de motores de substituição)
[150 - 165]
Avaliação baseada no valor contabilístico líquido em 30 de setembro de 2009
A partir de 24 de setembro de 2009 (3.a parcela)
Peças sobresselentes (rotativas do tipo A310 (todos) e Boeing
[520 - 575]
Avaliação baseada no valor contabilístico líquido em 30 de setembro de 2009
A partir de 24 de setembro de 2009 (3.a fração) até 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
Terrenos adjacentes ao «APC», edifício administrativo
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda) até 25 de janeiro de 2010
Terrenos adjacentes ao Hangar F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 5 de julho de 2009
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda)
Peças sobresselentes, tipo: A319/320
[265 - 290]
Com base no valor contabilístico líquido
A partir de 23 de julho de 2009 (1.a adenda)
Peças sobresselentes, tipo: A310, ATR e Boeing
[440 - 485]
Com base no valor contabilístico líquido
A partir de 22 de setembro de 2009 (2.a adenda)
Simulador de voo
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 10 de setembro de 2009
A partir de 22 de setembro de 2009 (2.a adenda)
1 Boeing 737-55s, matrícula: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 7 de dezembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
2 Boeing 737-55s, matrículas: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Peritagem de 7 de dezembro de 2010
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a parcela) até 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
Material informático
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Peritagem de 30 de novembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
Marca comercial «ČSA CZECH AIRLINES»
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Peritagem de 30 de novembro de 2009
A partir de 9 de dezembro de 2009 (3.a adenda)
Quota social da ČSA na ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Peritagem de 20 de janeiro de 2010
A partir de 25 de janeiro de 2010 (4.a adenda)
2.2. Âmbito da presente decisão
(10)
A decisão de início do procedimento, de 24 de fevereiro de 2010, diz respeito ao empréstimo da Osinek de 2,5 mil milhões de CZK com base no contrato de empréstimo celebrado em 30 de abril de 2009 e tem em consideração o facto de a liberalização da garantia do empréstimo ter já sido efetuada com base na resolução do governo checo n.o 1343, de 26 de outubro de 2009. Contudo, a liberalização da garantia do empréstimo e a sua capitalização (conversão da dívida em capital) foram notificadas à Comissão em 12 de maio de 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Plano de reestruturação) e executadas em junho de 2010. Por conseguinte, a presente decisão só abrange o empréstimo da Osinek de 2,5 mil milhões de CZK, em si, com base no contrato de empréstimo celebrado em 30 de abril de 2009. A apreciação da liberalização da garantia do empréstimo e a subsequente conversão da dívida em capital do empréstimo da Osinek constituirão o objeto da decisão final no processo SA.30908.
2.3. A Osinek
(11)
A Osinek era uma sociedade de titularização criada para supervisionar o encerramento das minas de carvão na República Checa e a sua revitalização. No momento em que o empréstimo foi concedido, era detida a 100 % pelas autoridades checas sob a supervisão do Ministério das Finanças. Em 5 de novembro de 2008, a Osinek entrou em liquidação. Antes da sua liquidação, esta empresa tinha ainda fundos à sua disposição e aparentemente procurava diferentes possibilidades de investimento. O empréstimo da Osinek acordo foi concluído e assinado em 30 de abril de 2009, em nome da Osinek pelo liquidatário. A fim de identificar os potenciais riscos associados ao empréstimo, a Osinek encomendou uma análise económica da ČSA a um perito independente, a empresa European Business Consulting spol. s.r.o. («EBC»), bem como uma análise jurídica ao escritório de advogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Em 29 de setembro de 2009, a Osinek e o Ministério da Indústria e do Comércio da República Checa assinaram um acordo, em virtude do qual os créditos da Osinek sobre a ČSA decorrentes do contrato de empréstimo foram transferidos para o Ministério, na sequência do processo de liquidação da Osinek. A ČSA foi informada dessa transferência no próprio dia. Em 8 de março de 2010, o processo de liquidação da Osinek foi concluído.
(13)
Em 3 de maio de 2010, o governo checo adotou a Resolução n.o 333 relativa ao plano de reestruturação da ČSA, com base na qual o governo checo instruiu o Ministério da Indústria e do Comércio para libertar os ativos penhorados correspondentes a algumas das garantias antes do aumento de capital da ČSA. A capitalização do empréstimo (conversão de dívidas em capital) baseava-se juridicamente nessa resolução e foi executada em 30 de junho de 2010.
2.4. O beneficiário ČSA
(14)
A ČSA é a companhia aérea de bandeira da República Checa desde 1923. Tem a sua sede em Praga e opera a partir do aeroporto Ruzyně dessa cidade. A ČSA é a maior companhia aérea baseada no aeroporto Ruzyně de Praga, representando cerca de 37 % dos passageiros cuja viagem tem início ou termina em Praga. A ČSA é membro da aliança Sky Team. Antes da reestruturação, a frota da ČSA era de 51 aeronaves. Esta companhia oferece serviços de transporte aéreo regular (para 104 destinos em 44 países). Oferece igualmente voos charter, serviços de carga, de assistência em escala (gere cerca de 60 % de todos os passageiros do aeroporto Ruzyně de Praga), de manutenção de aeronaves, de formação de tripulações, de fornecimento de refeições e explora lojas francas no referido aeroporto e o serviço de vendas isentas de impostos a bordo.
2.4.1. Estrutura da propriedade
(15)
A ČSA é uma empresa pública sendo 95,69 % das suas ações detidas pela República Checa através do Ministério das Finanças. Os acionistas minoritários são Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), a cidade de Praga (1,53 %) e a cidade de Bratislava (0,51 %).
(16)
Após a conclusão do processo de reestruturação, o Estado pretende encontrar um parceiro estratégico para a companhia. No âmbito da preparação para a privatização planeada, o governo checo decidiu criar uma nova estrutura empresarial sob a égide da Český aeroholding, a.s. («ČAH»).
(17)
Em 25 de outubro de 2011, a autoridade de concorrência checa aprovou a criação da ČAH que incluirá a ČSA, o aeroporto Ruzyně de Praga e as atuais filiais da ČSA, isto é, a Czech Airlines Handling, a Holidays Czech Airlines, a Technics e a ČSA Services s.r.o. A gestão e a estrutura da ČAH comportariam elementos de estrutura de uma holding financeira, cujo objetivo consiste em reestruturar as empresas agrupadas na holding, com vista a facilitar o seu acesso a um financiamento comercial e prepará-las para uma próxima privatização.
2.4.2. Situação financeira da empresa
(18)
A ČSA registou dificuldades que pioraram de forma significativa em 2009, no auge da atual crise económica. Embora a empresa não tenha, em qualquer momento, estado a ponto de ser objeto de um processo de insolvência segundo o direito checo, registou uma evolução claramente negativa em termos dos seus indicadores financeiros fundamentais.
Quadro 2
Ativo líquido e capital da ČSA, 2006-2008 (milhares de CZK)
2006
2007
2008
2009
Ativo líquido
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Fonte: Relatórios anuais da ČSA
Quadro 3
Alterações nas finanças da ČSA (milhares de CZK)
(milhares) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Lucros/perdas
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Volume de negócios (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Fluxos de tesouraria líquidos ligados à atividade
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dívida
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Valor líquido dos ativos
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Fonte: Demonstrações financeiras fornecidas pela ČSA
(19)
A empresa registou lucros em 2007 e 2008. No entanto, o seu resultado de exploração deteriorou-se significativamente em 2009. O seu volume de negócios diminuiu ligeiramente nos últimos quatro anos, mas o fluxo de tesouraria diminuiu consideravelmente. O nível da dívida manteve-se mais ou menos estável. A companhia foi compensando as suas perdas com a venda de ativos, especialmente no exercício financeiro de 2009.
(20)
A situação da companhia agravou-se em 2009, em especial após o verão, que é tradicionalmente um período rentável para a ČSA.
2.5. A decisão de início do procedimento
(21)
A Comissão deu início ao procedimento formal de investigação em 24 de fevereiro de 2010. Na sua decisão, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de a ČSA ser já umas empresas em dificuldade na aceção das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (6) no momento da concessão do empréstimo.
(22)
Além disso, a Comissão manifestou dúvidas quanto ao facto de as condições do empréstimo concedido pela Osinek à ČSA conferirem ou não, tendo em conta a sua situação financeira, uma vantagem económica que a empresa beneficiária não teria obtido em condições normais de mercado. Por outro lado, a Comissão colocou a questão de saber se, no caso de o empréstimo envolver um auxílio estatal, este auxílio poder ser considerado compatível nos termos das regras aplicáveis em matéria de auxílios estatais, em especial a Comunicação da Comissão «Quadro comunitário temporário relativo às medidas de auxílio estatal destinadas a apoiar o acesso ao financiamento durante a atual crise financeira e económica» (a seguir denominada «Quadro temporário») (7). Se se demonstrar que empréstimo da Osinek envolve um auxílio estatal, a medida teria efeitos prejudiciais sobre a concorrência, ou seja, prejudicaria as empresas que exploram rotas a partir do aeroporto Ruzyně de Praga ou que concorrem com a ČSA e as suas filiais em outros mercados.
3. OBSERVAÇÕES DA REPÚBLICA CHECA
(23)
Em resposta à decisão de início do procedimento, a República Checa apresentou observações em que alega que o empréstimo da Osinek respeitava o critério do «princípio do investidor numa economia de mercado», visto que não concedeu à ČSA benefícios económicos indevidos.
(24)
Em especial, a República Checa considera que na data da assinatura do contrato de empréstimo da Osinek a ČSA não era uma empresa em dificuldade e só passou a ser uma empresa em dificuldade em agosto de 2009. A República Checa alega que, apesar dos seus problemas crescentes, a ČSA sempre conseguiu garantir a sua viabilidade. Contudo, a situação alterou-se em finais de 2008 e no início de 2009 e continuou a deteriorar-se durante todo o ano devido à recessão económica mundial, que teve um grave impacto nos mercados dos transportes a nível mundial (8). Este facto, juntamente com a destabilização dos mercados do petróleo e as flutuações cambiais, contribuiu para a deterioração das condições financeiras da ČSA.
(25)
No decurso de 2009, a ČSA baseou-se em previsões assentes nos resultados dos anos anteriores e previa resultados muito melhores na época de verão. No entanto, os resultados do primeiro semestre de 2009 transmitidos à administração em meados de agosto, revelavam uma diminuição significativa das receitas médias da ČSA relativas a junho. Em agosto de 2009, tornou-se claro à administração que a empresa tinha deixado de estar em condições de prosseguir as suas atividades sem a adoção de medidas imediatas de redução de custos e sem assistência financeira de fontes externas.
(26)
No que se refere à existência de um possível elemento de auxílio estatal no empréstimo da Osinek, a República Checa defende que a taxa de juros respeita os requisitos da Comunicação da Comissão sobre a revisão do método de fixação das taxas de referência e de atualização («Comunicação sobre a taxa de referência») (9). Em especial, a República Checa afirma que era adequado utilizar a taxa PRIBOR a três meses como taxa de base para determinar os juros do empréstimo em questão, devido à volatilidade dos mercados financeiros no momento da assinatura do contrato de empréstimo da Osinek.
(27)
Dado que a ČSA não é avaliada de acordo com os sistemas de notação, a República Checa não pode apresentar elementos que comprovem o seu pressuposto de que a ČSA tinha uma notação B no momento em que o contrato de empréstimo da Osinek foi assinado. No entanto, a República Checa faz referência a um relatório de 27 de abril de 2009, elaborado pelo EBC, segundo o qual, a ČSA era solvente e fiável.
(28)
A República Checa reafirma que, para efeitos da garantia do empréstimo, a ČSA foi obrigada a fornecer garantias com um valor correspondente a, pelo menos, 110 % do montante do empréstimo durante toda a duração do mesmo. Assim, o montante do empréstimo efetivamente concedido à ČSA não podia exceder em qualquer momento 90 % do valor das garantias. A República Checa confirmou que este requisito foi sempre cumprido e apresentou relatórios de avaliação relativos aos ativos que foram utilizados como garantia do empréstimo.
(29)
Além disso, as autoridades checas alegam que o liquidatário da Osinek, tendo em conta o facto de a Osinek ter um volume considerável de recursos financeiros disponíveis, procuravam oportunidades de investimentos rentáveis. Antes de celebrar o contrato de empréstimo da Osinek, o liquidatário encomendou a uma empresa de consultoria independente, a EBC, e ao escritório de advogados JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík a elaboração de uma análise económica e jurídica da oferta de empréstimo. A análise da EBC confirmou que a ČSA podia considerar-se solvente e que o risco que em empréstimo a favor da ČSA pudesse causar perdas ou dificuldades à Osinek era mínimo. Com base nessa análise, o liquidatário decidiu que o empréstimo à ČSA constituiria um meio vantajoso de investimentos dos recursos financeiros disponíveis da Osinek.
(30)
Além disso, as autoridades checas alegam que, mesmo que a Comissão considerasse que as condições do empréstimo da Osinek eram mais favoráveis do que as oferecidas no mercado, o empréstimo seria compatível com as condições estabelecidas no Quadro temporário.
4. OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(31)
Durante o procedimento formal de investigação, a Comissão recebeu observações de três partes interessadas, bem como do beneficiário da medida objeto de investigação, a ČSA (ponto 4).
(32)
As observações da ČSA refletem, no essencial, as observações da República Checa sobre a decisão de início do procedimento acima expostas. A ČSA reafirma que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições de mercado, uma vez que a Osinek agiu como um operador racional numa economia de mercado movido por considerações comerciais e não com objetivos de política económica ou social. Além disso, as ČSA apresenta observações sobre a quantificação do eventual elemento de auxílio, no caso de a Comissão concluir que o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa de juro vantajosa, isto é, partindo do princípio que a notação de risco da ČSA era pior do que B e/ou as garantias não eram classificadas como «elevadas».
(33)
Todas as partes interessadas são concorrentes da ČSA e são representadas pelo mesmo escritório de advogados; por conseguinte, a sua argumentação é, em certa medida, idêntica. As partes interessadas argumentam que o empréstimo da Osinek conferiu à ČSA um auxílio estatal que lhe permitiu concorrer de forma desleal através da aplicação de preços que os seus concorrentes, que não beneficiaram de qualquer subvenção estatal, não podem propor sem perder a capacidade de cobrir os seus custos e obter um lucro razoável (10).
(34)
As partes interessadas argumentam que a ČSA se encontrava em graves dificuldades já antes de 1 de julho de 2008. Por outro lado, argumentam que o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa de juro substancialmente mais baixa do que a que exigiria um banco em circunstâncias semelhantes, considerando a situação financeira de ČSA, o período de reembolso, a qualidade das garantias e a reduzida probabilidade de reembolso efetivo. Em tais circunstâncias, o empréstimo da Osinek constituiria um auxílio estatal ilegal, incompatível com as regras da UE. Um concorrente que apresentou observações afirma que a ČSA preenchia a condição segundo a qual mais de metade do seu capital social havia desaparecido em 2007, 2008 e 2009. Além disso, nos anos 2008 e 2009, mais de um quarto do capital social da ČSA tinha desaparecido durante os 12 meses anteriores. O mesmo concorrente explica que, da diminuição do capital social da ČSA em 2008, podia supor-se que em 1 de julho de 2008 a empresa já preenchia as duas condições para que fosse considerada uma empresa em dificuldade, na aceção do ponto 10, alínea a), das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade.
(35)
As partes interessadas alegam ainda que devido ao fluxo de tesouraria negativo, a pluralidade de credores e a existência de obrigações financeiras devidas e pagáveis no prazo de 30 dias, pode considerar-se que a empresa estaria ameaçada de insolvência desde finais de 2007, devendo, por conseguinte, ser considerada como uma empresa em dificuldade desde 2007 (nos termos do ponto 10, alínea c), das Orientações citadas).
5. COMENTÁRIOS DA REPÚBLICA CHECA SOBRE AS OBSERVAÇÕES DAS PARTES INTERESSADAS
(36)
A República Checa não concordou com as observações das partes interessadas e concordou com as observações da ČSA. A República Checa manteve a sua afirmação de que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições de mercado e em conformidade com a Comunicação sobre a taxa de referência. Além disso, as autoridades checas alegam que a ČSA estava em condições de funcionar sem auxílios estatais até ao segundo semestre de 2009. Os ativos da ČSA não estavam seriamente depreciados, mesmo no primeiro semestre de 2009, e o seu valor na realidade aumentou de [8 340-9 255] milhões de CZK no primeiro trimestre de 2009 para [8 990-9 920] milhões de CZK no segundo trimestre de 2009.
(37)
A República Checa salienta que, embora a ČSA publique os resultados das suas operações em conformidade com as normas contabilísticas checas (a seguir denominadas «NCC») e as Normas Internacionais de Informação Financeira (NIIF), as partes interessadas basearam as suas observações unicamente nos resultados coligidos de acordo com as NCC, cuja metodologia não permite obter uma imagem fiel das operações da empresa. As contas elaboradas de acordo com as NIIF asseguram uma melhor informação sobre a situação financeira da empresa e são, por conseguinte, mais adequadas. A ČSA utiliza as NCC porque se trata de uma obrigação imposta pelo direito fiscal checo. Contudo, as atividades da ČSA não se limitam à República Checa, abrangendo o mundo inteiro, razão pela qual a ČSA já utiliza as NIIF. A República Checa salienta que as NIIF são aplicadas pelos bancos no contexto das suas decisões de crédito porque são consideradas mais precisas do que as NCC.
(38)
Por último, a República Checa forneceu elementos que comprovam que, na altura em que foi concedido o empréstimo da Osinek, a ČSA não preenchia as condições de insolvência previstas na lei de insolvência checa (11).
6. EXISTÊNCIA DE AUXÍLIO ESTATAL
(39)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE são incompatíveis com o mercado interno, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(40)
Os critérios definidos no artigo 107.o, n.o 1, do TFUE são cumulativos. Para determinar se as medidas que foram notificadas constituem um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, importa analisar se estão reunidas as condições a seguir enunciadas. É necessário que a assistência financeira:
-
tenha sido concedida pelo Estado ou através de recursos estatais,
-
favoreça determinados produtos ou empresas,
-
favoreça certas empresas ou a produção de certos bens,
-
falseie ou ameace falsear a concorrência, e
-
afete as trocas comerciais entre os Estados-Membros.
6.1. Recursos estatais e imputabilidade
(41)
O conceito de auxílio estatal aplica-se a qualquer vantagem concedida direta ou indiretamente, financiada com recursos estatais, conferida pelo próprio Estado ou por qualquer organismo intermediário agindo no âmbito de poderes que lhe tenham sido atribuídos.
(42)
Consequentemente, há que verificar, em primeiro lugar, se o empréstimo da Osinek deve ser considerado como proveniente de recursos estatais. Tal como acima referido, a Osinek, no momento em que o empréstimo foi concedido, era detida a 100 % pelo Ministério das Finanças da República Checa e, por este motivo, independentemente do seu estatuto jurídico ou outro, era uma empresa pública na aceção do artigo 2.o, alínea b), da Diretiva 2006/111/CE da Comissão, de 16 de novembro de 2006, relativa à transparência das relações financeiras entre os Estados-Membros e as empresas públicas, bem como à transparência financeira relativamente a certas empresas (12). Assim, a Comissão considera que o empréstimo da Osinek é financiado com recursos estatais.
(43)
Não obstante, o Tribunal de Justiça declarou que, mesmo quando o Estado está em posição de controlar uma empresa pública e de exercer uma influência dominante sobre a sua gestão, o exercício efetivo desse controlo num determinado caso não pode ser automaticamente assumido. Uma empresa pública pode agir com maior ou menor independência, em função do grau de autonomia que lhe é deixado pelo Estado. Assim sendo, o mero facto de uma empresa pública estar sob o controlo do Estado não é suficiente para que as medidas tomadas por essa empresa, como o contrato de empréstimo em questão, possam ser consideradas como imputáveis ao Estado. Há ainda que examinar se as autoridades públicas devem ser consideradas implicadas, de uma forma ou de outra, na adoção dessas medidas. Relativamente a este aspeto, o Tribunal considerou que a imputabilidade ao Estado de uma medida de auxílio adotada por uma empresa pública pode ser deduzida de um conjunto de indícios resultantes das circunstâncias do caso concreto e do contexto no qual essa medida ocorreu (13).
(44)
Estes indícios podem ser, nomeadamente, a integração da empresa nas estruturas da administração pública, a natureza das suas atividades e o seu exercício no mercado em condições normais de concorrência com operadores privados, o estatuto jurídico da empresa (no sentido em que pode ser regulado pelo direito público ou pelo direito comum das sociedades), a intensidade da tutela exercida pelas autoridades públicas sobre a gestão da empresa. Pode ainda ser qualquer outro indício que demonstre, no caso concreto, a implicação ou a improbabilidade da não implicação das autoridades públicas na adoção de uma medida, atendendo igualmente ao alcance desta, ao seu conteúdo e às condições de que se reveste.
(45)
A Comissão observa que a maioria dos membros do conselho fiscal da Osinek é representantes dos poderes públicos (como o Ministério das Finanças).
(46)
A Osinek entrou em liquidação em 5 de novembro de 2008, por força da decisão do seu único acionista da mesma data. Muito embora, nos termos do direito checo, o liquidatário deva agir segundo critérios próprios, sem receber instruções dos órgãos societários durante o processo de liquidação, a Comissão salienta que o liquidatário foi designado pelo Ministério das Finanças da República Checa, atuando como acionista único da Osinek.
(47)
Além disso, as autoridades checas forneceram à Comissão os pareceres dos advogados JUDr. Jiří Rybář e JUDr. Pavel Štrbík Pavel štrbík que recomendavam que antes de tomar a decisão de conceder um empréstimo à ČSA, o liquidatário da Osinek devia consultar o acionista da Osinek, isto é, a República Checa.
(48)
No que diz respeito à tutela das atividades da Osinek pelo Estado, a Comissão observa, além disso, que o Governo checo também tomou posteriormente a decisão de liberalizar a garantia do empréstimo da Osinek e efetuar a conversão da dívida em capital social da ČSA através da Resolução n.o 333.
(49)
Consequentemente, a Comissão conclui que a decisão de conceder o empréstimo por parte da Osinek é imputável ao Estado checo. O empréstimo da Osinek deve, portanto, considerar-se financiado com recursos estatais.
6.2. Vantagem económica
(50)
A Comissão observa que, de acordo com princípios estabelecidos do direito da UE, se o Estado disponibilizar capital a uma empresa em condições mais favoráveis do que as condições normais de mercado, tal facto pode ser abrangido pelo âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, uma vez tal resultaria em favorecer dessa empresa, na aceção do referido artigo. A fim de determinar se uma empresa em causa beneficiou de uma vantagem económica concedida pelo Estado, que não teria obtido em condições normais de mercado, a Comissão aplica o «princípio do investidor numa economia de mercado» (a seguir de nominado «PIEM») (14).
(51)
Segundo este princípio, não estariam envolvidos auxílios estatais quando, em circunstâncias similares, um investidor privado de dimensões comparáveis aos organismos que operam no setor público, atuando em condições de mercado normais de uma economia de mercado, poderia realizar a contribuição de capital em questão. A Comissão deve, portanto, apreciar se um investidor privado teria participado na operação em causa nas mesmas condições. O comportamento suposto do investidor privado hipotético é o comportamento de um investidor prudente cujo objetivo de maximização do lucro é compensado por uma certa prudência sobre o nível de risco aceitável numa determinada taxa de rendibilidade. De acordo com este princípio, os capitais colocados à disposição de uma empresa pelo Estado, direta ou indiretamente, em circunstâncias que correspondam às condições normais do mercado, não devem ser considerados um auxílio estatal (15).
(52)
Segundo jurisprudência constante, o PIEM é aplicável a empréstimos. Quando aplicado à concessão de um empréstimo, este princípio levanta a questão de saber se um investidor privado teria concedido o empréstimo ao beneficiário nos termos em que foi efetivamente concedido (16). A este respeito, a Comissão deve apreciar se o empréstimo é feito em condições comerciais normais e se esses empréstimos estariam disponíveis junto de um banco comercial. Relativamente às condições aplicáveis a tais empréstimos, a Comissão tem em conta, nomeadamente, a taxa de juro cobrada e a garantia pretendida para cobrir o empréstimo. A Comissão deve apreciar se a garantia constituída é suficiente para reembolsar o empréstimo na íntegra em caso de incumprimento e a posição financeira da empresa no momento em que o empréstimo é feito (17).
(53)
A Comissão observa que a ČSA é uma pessoa coletiva que exerce atividades económicas sendo, portanto, considerada como uma empresa na aceção do artigo 107.o do TFUE. A fim de determinar se o empréstimo da Osinek foi concedido em condições favoráveis ou nas condições de mercado, a Comissão verificou a conformidade da taxa de juro para o empréstimo em questão com a taxa de referência da Comissão, tal como estabelecido na Comunicação sobre a taxa de referência, que é utilizada como substituto da taxa de mercado.
(54)
No que se refere à data relevante a ter em conta quando se comparam a taxa de juro do empréstimo em questão com a taxa de referência, a Comissão já considerou, na decisão de início do procedimento, que esta deve ser a data do ato juridicamente vinculativo em que o empréstimo foi concedido, ou seja, 30 de abril de 2009 (data da celebração do contrato de empréstimo entre a Osinek e a ČSA).
(55)
A República Checa alega que, nessa altura, a ČSA ainda tinha acesso a financiamento externo de bancos privados e passou a ser uma empresa em dificuldade apenas em agosto de 2009. No início de 2009, a solvabilidade da ČSA correspondia à notação de solvabilidade da categoria B.
(56)
De modo a verificar as alegações da República Checa, a Comissão consultou vários bancos privados com relações comerciais com a ČSA sobre as suas notações internas da ČSA nos primeiros seis meses de 2009, as alterações da notação interna da ČSA entre julho de 2008 e julho de 2009, as condições dos empréstimos que foram concedidos à ČSA nos primeiros seis meses de 2009 e outras observações relativas à solvabilidade da ČSA no primeiro semestre de 2009. Três bancos privados forneceram a informação com a condição de a mesma ser mantida confidencial, ser utilizada apenas para fins da apreciação interna da Comissão e não ser divulgada a terceiros, incluindo a ČSA e as autoridades checas.
(57)
Embora todos estes bancos tenham reconhecido a deterioração da situação financeira da ČSA no início de 2009, durante o primeiro semestre de 2009 foram concedidos à ČSA empréstimos para fundo de maneio e facilidades de crédito. As notações internas da ČSA dos três bancos privados correspondem aproximadamente a uma notação B.
(58)
A Comissão observa que as respostas dos bancos são coerentes e sólidas. Embora a classificação interna da empresa se tenha deteriorado, a diminuição da notação não parece ser suficientemente significativa para justificar uma margem de risco mais elevada.
(59)
Além disso, a Comissão observa que, como já foi indicado na decisão de início do procedimento e com base nas informações fornecidas pela República Checa, o UniCreditBank concedeu um empréstimo para fundo de maneio a médio prazo (4 anos) de 200 milhões CZK à ČSA, em setembro de 2008, com a garantia de um simulador de voo. Em 25 de junho de 2009, devido ao desvio em relação aos indicadores financeiros acordados no contrato de empréstimo, o UniCreditBank aumentou a margem de risco do empréstimo da ČSA de 160 pontos de base (acordados em setembro de 2008) para 325 pontos de base acima da taxa PRIBOR a um mês (ou seja, uma taxa de juro de 5,10 % anual, em 25 de junho de 2009). A Comissão observa que esta taxa de juro, que reflete o recente agravamento da situação financeira da ČSA, é inferior à taxa de juro do empréstimo da Osinek (5,51 % anual) e corresponde aproximadamente a uma taxa de referência de uma empresa com uma notação B (com garantias elevadas).
(60)
Tendo em conta o que precede, pode concluir-se que, em princípio, a ČSA teve acesso a financiamento externo no momento em que foi concedido o empréstimo da Osinek e que a solvabilidade da ČSA no primeiro semestre de 2009 correspondia a uma notação B.
(61)
As garantias utilizadas para garantir o empréstimo incluíam edifícios situados no aeroporto Ruzyně de Prague, terrenos, existências e peças sobressalentes. O valor de mercado da garantia foi estabelecido por peritos independentes da República Checa, inscritos no registo de peritos ou no registo central de peritos autorizados mantido pelo Ministério da Justiça da República Checa e que possuem experiência no domínio da avaliação de ativos (18).
(62)
A Comissão observa que a data do relatório de avaliação relativo à garantia Hangar F (ver quadro 1) é de 1 de junho de 2009, enquanto a primeira parcela do empréstimo da Osinek foi desembolsada em 11 de maio de 2009. As autoridades checas apresentaram uma declaração da YBN Consult, de 6 de maio de 2009, que confirma o valor das garantias utilizadas. Tal declaração está em conformidade com o ponto 5.9.11 do contrato de empréstimo da Osinek, desde que o relatório completo de avaliação for apresentado no prazo de um mês a contar do pagamento da primeira parcela. A Comissão constata que esta condição foi preenchida.
(63)
Além disso, a Comissão efetuou uma avaliação crítica dos relatórios de avaliação apresentados. As avaliações não dão qualquer motivo de preocupação, uma vez que não foram detetados erros manifestos, foram aplicadas metodologias aceites e as avaliações baseiam-se em pressupostos credíveis. Por conseguinte, a Comissão considera que os resultados dos relatórios de avaliação presentes constituem uma aproximação adequada dos preços de mercado realistas dos ativos utilizados como garantia do empréstimo da Osinek. Para um tipo de garantia (a peças sobressalentes), o valor foi baseou-se no seu valor contabilístico líquido. A Comissão considera que este método de avaliação é adequado para este tipo de ativo, dado que as peças sobresselentes podem facilmente ser negociadas e o seu valor deve, por conseguinte, corresponder ao seu custo de aquisição original menos as amortizações acumuladas.
(64)
O contrato de empréstimo especificava que o montante real do empréstimo não podia exceder 90 % do valor da garantia, ou seja, o valor da garantia deve ser pelo menos igual a 110 % do montante do empréstimo. Com base nas informações apresentadas, no momento em que a primeira parcela foi desembolsada, em maio de 2009, o valor da garantia inicial, tal como acordado no contrato de empréstimo de 30 de abril de 2009 correspondia a, pelo menos, [110-117] %; no momento em que a segunda parcela foi desembolsada, em julho de 2009, correspondia a, pelo menos, [120-132] %; no momento em que a terceira parcela foi desembolsada, em setembro de 2009, correspondia a, pelo menos, [128-141] %. Além disso, mediante diversas adendas ao contrato de empréstimo da Osinek (ver considerando 8) foram acrescentados ativos como garantia adicional e foram liberados alguns ativos.
Quadro 4
Panorâmica de cobertura por garantia em diferentes períodos de tempo do empréstimo da Osinek
Data de alteração
Montante utilizado
(milhões de CZK)
Valor das garantias (milhões de CZK)
% do nível de garantia
11 de maio de 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 de julho de 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 de julho de 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 de setembro de 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 de setembro de 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 de dezembro de 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 de janeiro de 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
A Comunicação sobre a taxa de referência pressupõe que uma garantia «elevada» implica uma perda em caso de incumprimento inferior ou igual a 30 %, o que corresponde a um valor do ativo da garantia de, pelo menos, 70 % do montante do empréstimo. A Comissão observa que a garantia prestada para o empréstimo é significativamente superior, o que cria uma grande margem de segurança no que se refere a eventuais desvios nas estimativas do valor da garantia.
(66)
A taxa de juro adequada de acordo com a Comunicação sobre a taxa de referência nessa altura seria de 5,16 % anual (taxa de base de 2,96 % + 220 pontos de base = 5,16 %). A margem de 220 pontos de base reflete uma notação B, tal como confirmado pelos bancos privados e as garantias elevadas acima descritas.
(67)
Esta taxa é inferior à taxa de juro aplicada ao empréstimo da Osinek (PRIBOR a três meses (19) + 300 pontos de base), que em 30 de abril de 2009 se elevava a 5,51 % anual.
(68)
Uma análise da taxa aplicada (PRIBOR a três meses, acrescida de 300 pontos de base) e a taxa de referência acrescida de uma margem de 220 pontos de base revela que estas taxas são comparáveis em termos da metodologia de base, bem como do nível global das taxas aplicadas, incluindo a margem de risco relevante.
(69)
A PRIBOR é o valor de referência das taxas de juro no mercado de depósitos interbancários que é calculada (fixadas) a partir das cotações dos bancos de referência para a venda de depósitos (isto é, ofertas) pelo agente de cálculo do Banco Nacional Checo e do Clube Forex Checo (Associação dos mercados financeiros da República Checa - A.C.I.) (20).
(70)
A taxa do empréstimo da Osinek é baseada na PRIBOR a 3 meses. A taxa de referência é baseada nas taxas do mercado monetário a um ano. No entanto, a Comissão reserva-se o direito de utilizar períodos mais curtos ou mais longos adaptados a certos casos.
(71)
Uma análise da evolução das duas taxas durante a vida do empréstimo da Osinek (abril de 2009 e junho de 2010) demonstra que as duas taxas são efetivamente comparáveis. As taxas médias (21) para o período compreendido entre abril de 2009 e junho de 2010 são quase as mesmas (4,77 % para a taxa PRIBOR + 300 pontos de base; 4,79 % para a taxa de referência, incluindo uma margem de risco de 220 pontos de base). A pequena diferença entre dois pontos de base deve-se aos diferentes métodos de ajustamento. A PRIBOR é ajustada numa base diária; a taxa de referência é ajustada apenas cada vários meses.
(72)
Neste contexto, a taxa de juro aplicada pode ser aceite como um substituto adequado da taxa de mercado. Com base na Comunicação sobre a taxa de referência, a medida está em conformidade com o mercado e não implica, por conseguinte, uma vantagem económica a favor da ČSA.
(73)
Por último, a Comissão observa que os pagamentos de juros pela ČSA ao credor foram executados em plena conformidade com as condições do contrato de empréstimo da Osinek (22).
6.3. Seletividade
(74)
Nos termos do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE, uma medida é considerada um auxílio estatal quando favorece «certas empresas ou certas produções». No caso vertente, a Comissão constata que o empréstimo da Osinek foi concedido apenas à ČSA. Consequentemente, trata-se de uma medida seletiva na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE.
6.4. Distorção da concorrência e efeitos nas trocas comerciais
(75)
No que diz respeito aos critérios cumulativos de auxílio estatal, no caso em apreço os efeitos sobre as trocas comerciais entre Estados-Membros e a distorção da concorrência da medida em exame são indiscutíveis e não foram sequer contestados pelas autoridades checas. A ČSA está em concorrência com outras companhias aéreas da União Europeia, em especial desde a entrada em vigor da terceira fase da liberalização do transporte aéreo («terceiro pacote») em 1 de janeiro de 1993. As medidas em questão permitiram à ČSA continuar a operar, não tendo que enfrentar, como as suas concorrentes, as consequências normalmente decorrentes dos seus maus resultados financeiros.
6.5. Conclusão
(76)
Com base no que precede, a Comissão considera que a medida não envolve elementos de auxílio estatal a favor da ČSA, dado que o empréstimo da Osinek foi concedido em condições que seriam exigidas por um investidor numa economia de mercado. Em especial, a taxa de juro a que o empréstimo da Osinek foi concedido em conformidade com a taxa de referência determinada com base na Comunicação sobre a taxa de referência, tendo em conta o facto de a ČSA ter uma notação B no momento em que o empréstimo foi concedido, que foi confirmada por bancos privados e o empréstimo ter sido coberto por garantias durante o tempo de vida significativamente superiores ao nível de 70 % do montante do empréstimo previsto na Comunicação sobre a taxa de referência.
7. COMPATIBILIDADE DO AUXÍLIO COM O MERCADO INTERNO
(77)
Não obstante, a Comissão analisou igualmente se, no caso de se considerar que o empréstimo envolvia elementos de auxílio estatal, a medida seria compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE, com base no quadro temporário.
(78)
O empréstimo da Osinek foi concedido em 2009. A medida visava, pois, facilitar o acesso de uma empresa ao financiamento externo num período em que o funcionamento normal dos mercados de crédito era gravemente perturbado devido à crise financeira e em que a crise financeira (crise do crédito) afetava a globalidade da economia e provocava graves perturbações da economia dos Estados-Membros.
(79)
Em 17 de dezembro de 2008, a Comissão abordou esta crise mediante a adoção do quadro temporário. No referido quadro temporário, a Comissão reconheceu a «gravidade da atual crise financeira e do seu impacto no conjunto da economia dos Estados-Membros». A Comissão concluiu ainda «que se justifica, durante um período de tempo limitado, a concessão de certas categorias de auxílios estatais para ultrapassar estas dificuldades, podendo tais auxílios ser declarados compatíveis com o mercado comum com base no artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE».
7.1. Conformidade com o ponto 4.4.2 do Quadro temporário
(80)
A medida deve ser apreciada à luz dos requisitos do ponto 4.4.2 do Quadro Temporário («Auxílios sob forma de taxas de juro bonificadas»).
(81)
Em conformidade com o quadro temporário, a taxa de juro aplicada deve ser, pelo menos igual à taxa overnight do Banco Central, majorada de um prémio igual à diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxas overnight do Banco Central durante o período compreendido entre 1 de janeiro de 2007 e 30 de junho de 2008, acrescida do prémio de risco de crédito correspondente ao perfil de risco do beneficiário, tal como enunciado na Comunicação sobre a taxa de referência.
(82)
A taxa overnight da República Checa, em 30 de abril de 2009, era de 1,45 % (23). A diferença entre a taxa interbancária média a um ano e a média das taxa overnight do Banco Central durante o período de 1 de janeiro de 2007 a 30 de junho de 2008 foi de 68 pontos de base.
(83)
O prémio de risco de crédito correspondente ao perfil de risco do beneficiário foi de 220 pontos de base. Este prémio é baseado numa notação B (ver considerando 57) e no elevado nível das garantias oferecidas (ver considerandos 64 e 65).
(84)
Ao abrigo do Quadro temporário, a taxa mínima seria, portanto, de 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). A taxa efetiva para o empréstimo da Osinek foi de 5,51 %. Consequentemente, o empréstimo da Osinek foi concedido a uma taxa superior ao mínimo permitido ao abrigo do Quadro temporário.
(85)
Além disso, a Secção 4.4 do Quadro temporário estabelece duas condições suplementares a preencher para que um empréstimo possa ser considerado um auxílio compatível:
(86)
Em primeiro lugar, o contrato deve ter sido celebrado até 31 de dezembro de 2010, o mais tardar. As taxas de juro reduzidas podem ser aplicadas aos pagamentos de juros efetuados antes de 31 de dezembro de 2012.
(87)
O contrato de empréstimo da Osinek foi celebrado em 30 de abril de 2009. O empréstimo devia ser reembolsado num único pagamento em 30 de novembro de 2010. Por conseguinte, o contrato de empréstimo cumpre a primeira condição.
(88)
Em segundo lugar, o beneficiário não deve ter estado numa situação de dificuldade em 1 de julho de 2008.
(89)
O ponto 9 das Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade afirma que não existe qualquer definição da UE de «empresa em dificuldade» e acrescenta que a Comissão considera que uma empresa se encontra em dificuldade quando é incapaz, com os seus próprios recursos financeiros ou com os recursos que os seus proprietários/acionistas e credores estão dispostos a conceder-lhe, de suportar prejuízos que a condenam, na ausência de uma intervenção externa dos poderes públicos, ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo.
(90)
Subsequentemente, ponto 10, alínea b), das referidas Orientações esclarece que uma empresa é considerada em dificuldade, se se tratar de uma sociedade em que pelo menos alguns sócios têm responsabilidade ilimitada relativamente às dívidas da empresa, quando mais de metade dos seus fundos próprios, tal como indicados na contabilidade da sociedade, tiver desaparecido e mais de um quarto desses fundos tiver sido perdido durante os últimos 12 meses.
(91)
Em 2008, o capital social da ČSA totalizou 2 735 milhões de CZK. Com base nas normas NCC, os capitais próprios da empresa baixaram para 101 milhões de CZK no mesmo ano.
Quadro 5
Ativo líquido e capital social em 2007 e 2008 (milhares de CZK)
Fonte: Demonstrações financeiras fornecidas pela ČSA
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Ativo líquido
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Ativo líquido
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Ativo líquido
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Embora mais de metade do capital subscrito da empresa já tivesse desaparecido em 1 de julho de 2008, a segunda condição do ponto 10, alínea a), das Orientações - que mais de um quarto dos fundos próprios tivesse desaparecido durante os últimos 12 meses - não foi cumprida. O ativo líquido perdido entre junho de 2007 e julho de 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) corresponde apenas a [0,8-1,5] % do capital social.
(93)
Além disso, o ponto 10, alínea c), das Orientações considera que uma empresa é em dificuldade, quando preencha nos termos do direito nacional as condições para ser objeto de um processo de falência ou de insolvência. As autoridades checas confirmaram que ČSA não era elegível para um processo de falência ou de insolvência nos termos do n.o 3 da lei de insolvência checa.
(94)
De acordo com o ponto 11 das mencionadas Orientações, ainda que nenhuma das condições referidas no ponto 10 das Orientações esteja preenchida, uma empresa pode ainda ser considerada em dificuldade, designadamente se as características habituais de uma empresa nessa situação se manifestarem, como por exemplo o nível crescente dos prejuízos, a diminuição do volume de negócios, o aumento das existências, a capacidade excedentária, a redução da margem bruta de autofinanciamento, o endividamento crescente, a progressão dos encargos financeiros e o enfraquecimento ou desaparecimento do valor do ativo líquido.
(95)
A evolução dos resultados financeiros da ČSA durante o período em causa não mostra uma tendência negativa clara (ver quadro 3). A empresa teve prejuízos no final de 2006, mas recuperou e registou um resultado positivo em 2007. No final do primeiro trimestre de 2008 foi subsequentemente registado um prejuízo de [800-880] milhões de CZK. No entanto, a situação melhorou no final do segundo trimestre, ou seja, até 30 de junho de 2008. Pode observar-se uma tendência semelhante na situação do fluxo de tesouraria. O volume de negócios da ČSA diminuiu lentamente numa base anual durante o período observado. No entanto, não se pode concluir que o volume de negócios tenha diminuído significativamente antes de 30 de junho de 2008.
(96)
As dívidas da empresa foram reduzidas entre março e junho de 2008 e, em seguida, aumentaram nos seis meses seguintes. Por último, o valor dos ativos flutuou durante o período observado sem qualquer tendência clara.
(97)
Em conclusão, a tendência dos critérios financeiros estabelecidos no ponto 11 das Orientações relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação não indicam claramente todos os sinais habituais de uma empresa em dificuldade antes de 30 de junho de 2008. Além disso, a ČSA ainda tinha acesso a financiamentos nessa altura, tal como demonstrado pelo facto de ter sido capaz de obter um empréstimo junto de um banco privado em setembro de 2008 (ver considerando 59).
(98)
A Comissão observa que o auxílio compatível ao abrigo da Secção 4.4 do Quadro temporário pode ser concedido a empresas que não estavam em dificuldade em 1 de julho de 2008, mas que começaram a estar em dificuldade numa data posterior, em resultado da crise financeira e económica global. Por conseguinte, o facto de a ČSA passar a ser uma empresa em dificuldade em data posterior não prejudica a compatibilidade do auxílio ao abrigo do Quadro temporário.
(99)
Consequentemente, a Comissão considera que a ČSA não era uma empresa em dificuldade em 1 de julho de 2008, sendo, por conseguinte, elegível para a aplicação do Quadro temporário.
7.2. Conclusão
(100)
Tendo em conta o que precede, o empréstimo da Osinek satisfaz todas as condições previstas na Secção 4.4 do Quadro temporário. Consequentemente, ainda que o empréstimo da Osinek fosse considerado como implicando um auxílio estatal, a medida continuaria a ser compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE.
8. CONCLUSÃO
(101)
A Comissão conclui que o empréstimo da Osinek não constitui um auxílio estatal. Além disso, ainda que o empréstimo da Osinek fosse considerado como implicando um auxílio estatal, a medida continuaria a ser compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do TFUE.
(102)
A presente decisão não abrange liberalização das garantias e a capitalização do empréstimo da Osinek de 30 de junho de 2010. A apreciação dessa medida será objeto de decisão final no processo SA.30908,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
A medida que a República Checa executou a favor da České aerolinie, a. s. sob a forma de um empréstimo no montante de 2,5 mil milhões de CZK, concedido pela Osinek a.s. com base no contrato de empréstimo de 30 de abril de 2009, não constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e, mesmo que assim fosse, seria compatível com o mercado interno nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea b), do mesmo Tratado.
Artigo 2.o
A destinatária da presente decisão é a República Checa.
Feito em Bruxelas, em 21 de março de 2012.