РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 559/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за прекратяване на частичното междинно преразглеждане относно изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определен полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия. Окончателните констатации и заключения от ускореното преразглеждане, проведено в съответствие с член 20 от основния регламент, са изложени в Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (5) след частично междинно преразглеждане („последно разследване в рамките на преразглеждането“). Изравнителните мерки се състоят в налагането на специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито от 69,4 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители.
(2)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/07 (6) Комисията стига до извода, че констатациите за антисубсидийните мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd. следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (7) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия. Впоследствие съгласно член 11, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (8) беше проведено преразглеждане (преразглеждане за нов износител) по отношение на South Asian Petrochem Ltd, а окончателните констатации и заключения от него са посочени в Регламент (ЕО) № 1646/2005 на Съвета (9). След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 след разследване в рамките на частично междинно преразглеждане. Размерът на мерките беше определен с оглед на нивото на отстраняване на вредата и беше под формата на налагане на специфични антидъмпингови мита. Ставката на митото варира от 87,5 EUR/т до 200,9 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито в размер на 153,6 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(4)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/06 (11) Комисията стига до извода, че констатациите за антидъмпинговите мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
С Решение 2005/697/ЕО (12) Комисията прие гаранции, предложени от South Asian Petrochem Ltd, с които се определя минимална вносна цена („гаранцията“). След промяна на наименованието, в известие 2010/C 335/05 (13) Комисията стига до извода, че предложената от South Asian Petrochem Ltd гаранция следва да се прилага по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(6)
В съответствие с член 19 от основния регламент, от страна на Dhunseri Petrochem & Tea Limited - индийски производител износител на PET (наричан по-долу „заявителят“), беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане. Заявлението беше ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза се покриват от гаранцията.
(7)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото ниво на субсидията вероятно се дължи най-вече на преустановяването на статута му на експортно ориентирана единица (EOU). Схемата за EOU е съставлявала по-голямата част (13,5 %) от установеното по време на ускореното преразглеждане субсидиране в размер на 13,9 %.
(8)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, на 2 април 2011 г. Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане (наричано по-долу „настоящото преразглеждане“) в съответствие с член 19 от основния регламент с известие 2011/С 102/08 (14). Обхватът на преразглеждането беше ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите от Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване, като то ѝ беше предоставено.
(11)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(12)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Колката, Индия и в сградите на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и в Колката (Министерство на търговията и промишлеността, Правителство на Западен Бенгал).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(13)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
1.6. Успоредно провеждано антидъмпингово разследване
(14)
На 2 април 2011 г. с известие 2011/С 102/09 (15) Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, като обхватът му беше ограничен до разглеждането на дъмпинга по отношение на заявителя.
(15)
При успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че промените не са с дълготраен характер. Вследствие на това разследването в рамките на преразглеждането беше прекратено, без да бъдат изменени действащите мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(17)
В хода на разследването беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно се приема заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(18)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и от заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставяне на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за експортно кредитиране („ECS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“).
(19)
Схемите, посочени в букви а) - г) от съображение 18, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите, посветени на външнотърговската политика („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са документите относно ВТП, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ влезе в сила през август 2009 г. Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 04-09 г. и ВТП 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(20)
Схемата под буква д) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(21)
Схемата под буква е) се основава на Закона за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(22)
Схемата под буква ж) се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие на Министерството на търговията и промишлеността на Западен Бенгал № 580-CI/H от 22 юни 1999 г., последно заменено с известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (наричана по-долу „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(25)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % от цената франко борд при горна граница от INR 58/кг. В резултат на това максималната полза е INR 4,64/кг.
(26)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. В момента на сделката по износа износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да се осъществи износът на стоките, в хода на процедурата по изпращането им индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за конкретната сделка по износ. Към момента на издаване на товарителницата за износ износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(27)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос без ограничения на всякакви стоки, с изключение на производствено оборудване. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(28)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS. Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена малка наказателна такса (напр. 10 % от размера).
(29)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(31)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат за участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, е достатъчно износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Отмяна на DEPBS
(33)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPB получава последно удължаване за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не беше публикувано последващо удължаване на срока, DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. нататък. Следователно след 30 септември 2011 г. заявителят не се възползва от тази схема. Следователно е необходимо да се провери дали в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да бъдат наложени мерки спрямо тази схема.
(34)
Във връзка с това беше установено, че заявителят е получил подобни ползи и по успоредно действащата схема за възстановяване на мита. Процентът на възстановяване на митото за РЕТ беше 5,5 % от стойността франко борд, при максимална граница от INR 5,50/кг. Схемата за възстановяване на мита обаче не е била използвана по време на РПП, поради което размерът на субсидията за тази схема не може да се изчисли.
(35)
Заявителят изтъкна, че схемата за възстановяване на мита е в съответствие с „насоките за влагането на суровини в производствения процес“, посочени в приложение II към основния регламент, по-специално част I от това приложение. Както и при DEPBS, беше установено, че процентът на възстановяване на мита се определя независимо от това дали вносните мита са реално платени или не.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(36)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение беше счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, като това е финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(37)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема по време на РПП.
(38)
Когато бяха отправени обосновани искания, таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха извадени от така установените кредити, така че размерът на субсидията да се получи като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(39)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(40)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 6,7 %.
3.3. Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („ЕPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)
(41)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никакви ползи от схемите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не беше необходимо тези схеми да се анализират допълнително в рамките на настоящото разследване.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(42)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(43)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо прилагане
(44)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(45)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
(46)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за EPCGS
(47)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(48)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Заявителят изказа твърдението, че по отношение на купуването на производствено оборудване субсидиите по EPCGS не следва да се разглеждат като зависещи от извършването на износ, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП. Следователно не следва те да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че субсидията като такава зависи от извършването на износ, т.е. тя нямаше да бъде предоставена, ако дружеството не беше поело определено задължение за износ.
(49)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(50)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл, т.е. 18,93 години. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ беше сметнат лихвеният процент на търговските банки, прилаган в Индия по време на РПП за заеми в местна валута.
(51)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(52)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,6 %.
3.5. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(53)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14 и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(54)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(55)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността франко борд на изнасяните по тази схема продукти. От схемата са изключени някои видове износ, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи по схеми за специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(56)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(57)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при предоставянето на митническия кредит.
(58)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за FMS
(59)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS облагодетелстват износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(60)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(61)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии беше изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на РПП беше установено, че съществува и която е осчетоводявана от заявителя на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(63)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, е по-малко от 0,1 %.
3.6. Режим за експортно кредитиране („ECS“)
(64)
Беше установено, че заявителят се е възползвал от преференциални лихвени проценти за финансиране на своя износ по време на РПП до 30 юни 2011 г. Правното основание за този преференциален лихвен процент е описано в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp) BC 07/04.02.02/2009-10 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ, адресиран до всички търговски банки в Индия.
(65)
На 1 юли 2011 г. редът и условията за ECS са преразгледани в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp). BC.04/04.02.002/2011-12 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ. При преразгледаните условия не се предоставят никакви ползи на заявителя. В съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент тази схема не следва да подлежи на изравнителни мерки.
3.7. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(66)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза по ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
(67)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от данък върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
а) Правно основание
(68)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал (наричано по-долу „ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и промишлеността на ПЗБ.
б) Критерии за допустимост
(69)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това има дълъг списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за допустимост (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо прилагане
(70)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който предприятието е или ще бъде разположено.
г) Заключение
(71)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Това стимулиране облагодетелства и дружествата, като подобрява финансовото им състояние, тъй като не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(72)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(73)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(74)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) беше разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 1,4 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(75)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, за заявителя възлиза на 8,7 %. Този размер на субсидирането надхвърлят прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(76)
Равнищата на субсидиране, установени в рамките на настоящата процедура, за заявителя са, както следва:
Схеми
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
ОБЩО
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Поради това се счита, че в съответствие с член 19 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.10. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(78)
В съответствие с член 19, параграф 4 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(79)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да се възползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение, ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че промените, посочени от заявителя в съображение 7, действително са се осъществили. Реално заявителят не се е ползвал от схемата за EOU през периода на РПП, както е посочено в съображение 41.
(80)
Също така обаче беше установено, че най-важната схема, използвана от заявителя по време на РПП - DEBPS, е била преустановена на 30 септември 2011 г., а в момента заявителят се възползва от друга схема, която не е била използвана през РПП - възстановяването на мита. Следователно е очевидно, че преобладаващата ситуация през РПП не е с дълготраен характер, тъй като междувременно тя се е променила значително.
(81)
Следователно се прави заключението, че разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане следва да бъде прекратено без изменение на действащите изравнителни мерки. Заявителят, както и останалите заинтересовани страни, бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяване на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на полиетилентерефталат, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20 и с произход от, inter alia, Индия, се прекратява без изменение на действащите мерки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 559/2012 DO CONSELHO
de 26 de junho de 2012
que encerra o reexame intercalar parcial das medidas de compensação aplicáveis às importações de um determinado tipo de poli(tereftalato de etileno) (PET) originário, nomeadamente, da Índia
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 597/2009 do Conselho, de 11 de junho de 2009, relativo à defesa contra as importações que são objeto de subvenções de países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente os artigos 19.o e 24.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Inquérito anterior e medidas de compensação em vigor
(1)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2603/2000 (2), o Conselho instituiu um direito de compensação definitivo sobre as importações de poli(tereftalato de etileno) (PET) originário, nomeadamente, da Índia. Os resultados e as conclusões definitivas de um reexame acelerado nos termos do artigo 20.o do regulamento de base constam do Regulamento (CE) n.o 1645/2005 (3). Na sequência de um reexame da caducidade, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 193/2007 (4), instituiu um direito de compensação definitivo por um novo período de cinco anos. As medidas de compensação foram alteradas pelo Regulamento (CE) n.o 1286/2008 (5) do Conselho, na sequência de um reexame intercalar parcial («último inquérito de reexame»). Essas medidas de compensação consistem num direito específico. A taxa do direito varia entre 0 EUR e 106,5 EUR por tonelada, aplicável individualmente aos exportadores indianos designados, com uma taxa do direito residual de 69,4 EUR por tonelada aplicável às importações provenientes de todos os outros produtores.
(2)
Na sequência da alteração da firma de uma empresa indiana, a South Asian Petrochem Ltd, pelo Aviso 2010/C 335/07 (6), a Comissão concluiu que as conclusões antissubvenções relativas à South Asian Petrochem Ltd deviam aplicar-se à Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Medidas anti-dumping em vigor
(3)
Pelo Regulamento (CE) n.o 2604/2000 (7), o Conselho instituiu um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de PET originário, nomeadamente, da Índia. Subsequentemente, realizou-se um reexame em conformidade com o artigo 11.o, n.o 4, do Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho (8) («regulamento anti-dumping de base») relativamente à empresa South Asian Petrochem Ltd, cujos resultados e conclusões finais constam do Regulamento (CE) n.o 1646/2005 do Conselho (9). Na sequência de um reexame da caducidade, o Conselho, pelo Regulamento (CE) n.o 192/2007 (10), instituiu um direito anti-dumping definitivo por um novo período de cinco anos. As medidas anti-dumping foram alteradas pelo Regulamento (CE) n.o 1286/2008 do Conselho, na sequência de um reexame intercalar parcial. As medidas foram estabelecidas ao nível de eliminação do prejuízo e consistiam em direitos anti-dumping específicos. A taxa do direito varia entre 87,5 EUR e 200,9 EUR por tonelada, aplicável individualmente aos produtores indianos designados, com uma taxa do direito residual de 153,6 EUR por tonelada aplicável às importações provenientes de todos os outros produtores («medidas anti-dumping em vigor»).
(4)
Na sequência da alteração da firma de uma empresa indiana, a South Asian Petrochem Ltd, pelo Aviso 2010/C 335/06 (11), a Comissão concluiu que as conclusões anti-dumping relativas à South Asian Petrochem Ltd deviam aplicar-se à Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Pela Decisão 2005/697/CE (12), a Comissão aceitou compromissos oferecidos pela empresa South Asian Petrochem Ltd que fixam um preço mínimo de importação («compromisso»). Na sequência da alteração da firma de uma empresa, a Comissão concluiu pelo Aviso 2010/C 335/05 (13) que o compromisso oferecido pela South Asian Petrochem Ltd devia aplicar-se à Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Início de um reexame intercalar parcial
(6)
Foi apresentado um pedido de reexame intercalar parcial nos termos do artigo 19.o do regulamento de base pela empresa Dhunseri Petrochem & Tea Limited, um produtor-exportador indiano de PET («requerente»). O âmbito do pedido limitou-se às subvenções e ao requerente. Simultaneamente, o requerente solicitou também o reexame das medidas anti-dumping em vigor. Os direitos anti-dumping e de compensação residuais aplicam-se a importações de produtos produzidos pelo requerente, sendo as vendas do requerente à União abrangidas pelo compromisso.
(7)
O requerente apresentou elementos de prova prima facie de que deixou de ser necessário continuar a aplicar a medida ao nível atual para compensar as subvenções passíveis de medidas de compensação. Em especial, o requerente apresentou elementos de prova prima facie demonstrativos de que o montante das subvenções desceu bastante abaixo da taxa do direito que lhe é atualmente aplicável. Esta redução do nível global das subvenções deve-se, sobretudo, à cessação do seu estatuto de unidade orientada para a exportação («EOU»). Com uma amplitude de 13,5 %, o regime EOU representava a grande maioria dos 13,9 % de subvenções, valor estabelecido durante o reexame acelerado.
(8)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que o pedido continha elementos de prova prima facie suficientes, a Comissão anunciou, em 2 de abril de 2011, o início de um reexame intercalar parcial («presente reexame») nos termos do artigo 19.o do regulamento de base pelo Aviso 2011/C 102/08 (14). O âmbito do reexame limitou-se à análise das subvenções no que se refere ao requerente.
1.4. Partes interessadas no inquérito
(9)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame o requerente, os representantes do país de exportação e a associação de produtores da União. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentar os seus pontos de vista por escrito e de solicitar uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(10)
Uma parte interessada solicitou uma audição, que lhe foi concedida.
(11)
A fim de obter as informações consideradas necessárias para o seu inquérito, a Comissão enviou o questionário ao requerente e ao Governo da Índia («GI»), tendo recebido respostas no prazo fixado para o efeito.
(12)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações consideradas necessárias para a determinação da subvenção. A Comissão realizou visitas de verificação nas instalações do requerente em Calcutá, Índia, e nas instalações do GI em Nova Deli (Direção-Geral do Comércio Externo e Ministério do Comércio) e em Calcutá (Departamento do Comércio e das Indústrias, Governo de Bengala Ocidental).
1.5. Período de inquérito de reexame
(13)
O inquérito sobre as subvenções abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»).
1.6. Inquérito anti-dumping paralelo
(14)
Em 2 de abril de 2011, mediante o Aviso 2011/C 102/09 (15), a Comissão anunciou o início de um reexame intercalar parcial das medidas anti-dumping em vigor, nos termos do artigo 11.o, n.o 3, do regulamento anti-dumping de base, cujo âmbito se limitou ao exame dos aspetos de dumping relativos ao requerente.
(15)
No inquérito anti-dumping paralelo, concluiu-se que as alterações não são de caráter duradouro. Como consequência, o inquérito de reexame foi encerrado sem que fossem alteradas as medidas em vigor.
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(16)
O produto objeto de reexame é o PET com uma viscosidade de, pelo menos, 78 ml/g, segundo a norma ISO 16285- 5, atualmente classificado no código NC 3907 60 20 e originário da Índia («produto em causa»).
2.2. Produto similar
(17)
O inquérito revelou que o produto em causa produzido na Índia e vendido na União é idêntico, em termos de características físicas e químicas e de utilizações, ao produto produzido e vendido no mercado interno da Índia. Concluiu-se, por conseguinte, que os produtos vendidos nos mercados interno e de exportação são produtos similares na aceção do artigo 2.o, alínea c), do regulamento de base.
3. RESULTADOS DO INQUÉRITO
3.1. Subvenções
(18)
Com base nas informações apresentadas pelo GI e pelo requerente e nas respostas ao questionário da Comissão, foram objeto de inquérito os seguintes regimes que, alegadamente, envolvem a concessão de subvenções:
Regimes nacionais:
a)
Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme - «DEPBS»);
b)
Unidades Orientadas para a Exportação (Export Oriented Units - «EOU»)/Zonas Francas Industriais para a Exportação (Export Processing Zones - «EPZ»)/Zonas Económicas Especiais (Special Economic Zones - «SEZ»);
c)
Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods Scheme - «EPCGS»);
d)
Focus Market Scheme («FMS»)
e)
Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme - «ECS»);
f)
Regime de isenção do imposto sobre o rendimento (Income Tax Exemption Scheme - «ITES»).
Regimes regionais:
g)
Medidas de incentivo aplicadas no Estado de Bengala Ocidental («WBIS»).
(19)
Os regimes a) a d) especificados no considerando 18 baseiam-se na lei do comércio externo (desenvolvimento e regulamentação) de 1992 (Lei n.o 22 de 1992), que entrou em vigor em 7 de agosto de 1992 («Lei do Comércio Externo»). A lei do comércio externo autoriza o GI a emitir notificações sobre a política de exportação e de importação, que se encontram resumidas nos documentos sobre política de comércio externo (Foreign Trade Policy - «FTP») publicados quinquenalmente pelo Ministério do Comércio e atualizados periodicamente. Dois desses documentos FTP são pertinentes para o PIR do presente processo, a saber, os documentos FTP 2004-2009 e FTP 2009-2014. O último destes documentos entrou em vigor em agosto de 2009. Além disso, o GI especifica igualmente os procedimentos que regem o FTP 2004-2009 e o FTP 2009-2014 no «Manual de procedimentos, Volume I» (Handbook of Procedures) (respetivamente «HOP I 2004-2009» e «HOP I 2009-2014»). Este manual de procedimentos é também periodicamente atualizado.
(20)
O regime de créditos à exportação indicado na alínea e) baseia-se nas secções 21 e 35A da lei de 1949 que regula o setor bancário, que autoriza o Banco Central da Índia (Reserve Bank of India - RBI) a definir as orientações em matéria de créditos à exportação destinadas aos bancos comerciais.
(21)
O regime previsto na alínea f) baseia-se na lei relativa ao imposto sobre os rendimentos de 1961, que é alterada anualmente pela lei das finanças.
(22)
O regime mencionado na alínea g) é administrado pelo Governo de Bengala Ocidental e foi instituído pelo Departamento do Comércio e das Indústria do Governo de Bengala Ocidental através da Notificação n.o 580-CI/H de 22 de junho de 1999, com a última redação que lhe foi dada pela Notificação n.o 134-CI/O/Incentive/17/03/I de 24 de março de 2004.
3.2. Regime de créditos sobre os direitos de importação (Duty Entitlement Passbook Scheme - «DEPBS»)
a) Base jurídica
(23)
Este regime está descrito pormenorizadamente no ponto 4.3 do FTP 2004-2009 e do FTP 2009-2014, assim como no capítulo 4 do HOP I 2004-2009 e do HOP I 2009-2014.
b) Elegibilidade
(24)
Qualquer fabricante-exportador ou comerciante-exportador pode beneficiar deste regime.
c) Aplicação prática do DEPBS
(25)
Qualquer exportador elegível pode requerer créditos DEPBS num montante correspondente a uma percentagem do valor dos produtos exportados ao abrigo deste regime. As autoridades indianas fixaram as taxas DEPBS para a maior parte dos produtos, incluindo o produto em causa. São determinadas, independentemente de os direitos de importação terem ou não sido pagos. A taxa DEPBS aplicável ao produto em causa durante o PIR do presente inquérito foi de 8 % do valor FOB com um valor-limiar de 58 INR/kg. Daqui resulta que a vantagem máxima é de 4,64 INR/kg.
(26)
Para poder beneficiar das vantagens concedidas por este regime, a empresa tem de exportar. No momento da operação de exportação, o exportador deverá apresentar às autoridades indianas uma declaração, na qual indica que as exportações são efetuadas ao abrigo do DEPBS. Para que as mercadorias possam ser exportadas, as autoridades aduaneiras indianas emitirão, no âmbito do procedimento de expedição, o respetivo documento de que consta, nomeadamente, o montante do crédito do DEPBS que deverá ser concedido para a operação de exportação em causa. No momento de emissão do documento de expedição relativo às exportações, o exportador toma conhecimento da vantagem de que beneficiará. A partir do momento em que as autoridades aduaneiras emitem um documento de expedição relativo às exportações, o GI não tem qualquer poder para decidir da concessão de um crédito DEPBS. A taxa DEPBS aplicável para calcular a vantagem corresponde à taxa vigente no momento em que é efetuada a declaração de exportação. Por conseguinte, é impossível alterar retroativamente o nível da vantagem.
(27)
Determinou-se que, de acordo com as normas indianas em matéria de contabilidade, os créditos DEPBS podem ser registados segundo o princípio da especialização de exercícios enquanto receitas nas contas comerciais, no momento do cumprimento da obrigação de exportação. Estes créditos podem ser utilizados para o pagamento dos direitos aduaneiros nas subsequentes importações de mercadorias não sujeitas a restrições de importação, exceto os bens de equipamento. As mercadorias importadas deste modo podem ser vendidas no mercado nacional (sujeitas ao imposto sobre as vendas) ou utilizadas para outros fins. Os créditos DEPBS são livremente transmissíveis e válidos por um período de 24 meses a contar da data de emissão.
(28)
Os pedidos de créditos DEPBS são apresentados por via eletrónica e podem abranger uma quantidade ilimitada de operações de exportação. Não existem, de facto, prazos rigorosos para a apresentação dos pedidos de créditos DEPBS. O sistema eletrónico utilizado para gerir o DEPBS não exclui automaticamente operações de exportação que ultrapassem os prazos finais para a apresentação mencionados no ponto 4.47 do HOP I 2004-2009 e do HOP I 2009-2014. Além disso, como se encontra claramente previsto no ponto 9.3 do HOP I 2004-2009 e do HOP I 2009-2014, os pedidos recebidos após o termo dos prazos de apresentação podem sempre ser tidos em consideração mediante uma pequena sanção pecuniária (ou seja, 10 % do montante em causa).
(29)
Apurou-se que, durante o PIR, o requerente beneficiou deste regime.
d) Conclusões sobre o regime DEPBS
(30)
No âmbito do DEPBS, são concedidas subvenções na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. O crédito DEPBS é uma contribuição financeira do GI, na medida em que será finalmente utilizado para compensar os direitos de importação, reduzindo deste modo as receitas públicas que habitualmente resultariam desses direitos. Além disso, o crédito DEPBS concede uma vantagem ao exportador, na medida em que aumenta a sua liquidez.
(31)
O DEPBS está ainda subordinado, por lei, aos resultados das exportações, pelo que tem caráter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base.
(32)
Este regime não pode ser considerado como um regime de devolução ou como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base, como invocado pelo requerente, na medida em que não está em conformidade com as regras rigorosas previstas no Anexo I, alínea i), no Anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no Anexo III (definição e regras aplicáveis aos sistemas de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O exportador não é obrigado a consumir efetivamente durante o processo de produção as mercadorias importadas com isenção de direitos, nem o montante do crédito é calculado em relação aos inputs efetivamente utilizados. Além disso, não existe nenhum sistema ou procedimento em vigor que permita confirmar quais os inputs que são consumidos durante o processo de produção do produto exportado ou se se procedeu a um pagamento em excesso dos direitos de importação, na aceção da alínea i) do Anexo I e dos Anexos II e III do regulamento de base. Por último, é de referir que os exportadores podem beneficiar do DEPBS, independentemente do facto de importarem ou não inputs. Para obter a vantagem, os exportadores deverão simplesmente exportar mercadorias, não sendo obrigados a demonstrar se importaram ou não inputs. Tal significa que mesmo os exportadores que adquirem todos os seus inputs a nível nacional e não importam mercadorias que possam ser utilizadas como inputs podem beneficiar de vantagens ao abrigo do DEPBS.
e) Eliminação do regime DEPBS
(33)
Pelo aviso público n.o 54 (RE-2010)/2009-2014, de 17 de junho de 2011, o DEPBS recebeu uma última prorrogação de três meses, até 30 de setembro de 2011. Como não se publicou qualquer outra extensão, o DEPBS foi efetivamente retirado a partir de 30 de setembro de 2011. Consequentemente, este regime não conferirá qualquer vantagem ao requerente após 30 de setembro de 2011. Por conseguinte, teve de se verificar se, em conformidade com artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base, deverão ser instituídas medidas sobre este regime.
(34)
A este respeito, estabeleceu-se que o requerente recebeu vantagens semelhantes ao abrigo do regime de «devolução de direitos» paralelo. A taxa de devolução de direitos para o PET foi de 5,5 % do valor FOB, sujeito a um montante máximo de 5,50 INR/kg. No entanto, uma vez que o regime de «devolução de direitos» não foi utilizado durante o PIR, não é possível calcular um montante de subvenção para este regime.
(35)
O requerente alegou que o regime de devolução de direitos está em conformidade com as «Diretrizes relativas ao consumo de inputs durante o processo de produção» do Anexo II do regulamento de base, mais especificamente o disposto na secção I do referido Anexo. No entanto, à semelhança do DEPBS, estabeleceu-se que a taxa de devolução de direitos é determinada independentemente de os direitos de importação terem ou não sido pagos.
f) Cálculo do montante da subvenção
(36)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 2, e com o artigo 5.o do regulamento de base, o montante das subvenções passíveis de medidas de compensação foi calculado em termos da vantagem concedida ao beneficiário, tal como comprovada durante o período de inquérito do reexame. A este respeito, considerou-se que uma vantagem é concedida ao beneficiário no momento em que ocorre a operação de exportação ao abrigo deste regime. Nesse momento, o GI é obrigado a renunciar à cobrança dos direitos aduaneiros, o que constitui uma contribuição financeira na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base.
(37)
Tendo em conta o que precede, considera-se adequado estabelecer que a vantagem concedida ao abrigo do DEPBS corresponde à soma dos créditos obtidos em todas as operações de exportação efetuadas ao abrigo deste regime durante o PIR.
(38)
Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 1, segundo parágrafo, alínea a), do regulamento de base, para determinar o montante da subvenção a utilizar como numerador, sempre que foram apresentados pedidos devidamente justificados nesse sentido, as despesas necessárias para obter a subvenção foram deduzidas dos créditos assim estabelecidos.
(39)
Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o montante das subvenções foi repartido pelas receitas das exportações obtidas durante o período de inquérito do reexame, considerado o denominador adequado, dado que as subvenções estão dependentes dos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas.
(40)
Face ao exposto, a taxa de subvenção estabelecida no que diz respeito a este regime, durante o PIR, em relação ao requerente ascende a 6,7 %.
3.3. Unidades Orientadas para a Exportação (Export Oriented Units - «EOU»)/Zonas Francas Industriais para a Exportação (Export Processing Zones - «EPZ»)/Zonas Económicas Especiais (Special Economic Zones - «SEZ»)
(41)
No decurso do inquérito, estabeleceu-se que o requerente não obteve qualquer vantagem no âmbito dos regimes EOU/EPZ/SEZ durante o PIR. Por conseguinte, não foi necessário analisar estes regimes mais em pormenor no âmbito do presente inquérito.
3.4. Regime aplicável aos bens de equipamento para a promoção das exportações (Export Promotion Capital Goods scheme - «EPCGS»)
a) Base jurídica
(42)
Este regime está descrito pormenorizadamente no capítulo 5 do FTP 2004-2009 e do FTP 2009-2014, assim como no capítulo 5 do HOP I 2004-2009 e do HOP I 2009-2014.
b) Elegibilidade
(43)
Os fabricantes-exportadores e os comerciantes-exportadores «ligados» a fabricantes ou a prestadores de serviços são elegíveis no âmbito do presente regime.
c) Aplicação prática
(44)
A empresa, que assume a obrigação de exportar, é autorizada a importar bens de equipamento (bens de equipamento novos e também em segunda mão, até 10 anos de idade) a uma taxa reduzida dos direitos aplicáveis. Para o efeito, a pedido e mediante pagamento de uma taxa, o GI emite uma licença EPCGS. O regime prevê a aplicação de uma taxa reduzida dos direitos de importação de 5 % relativamente a todos os bens de equipamento importados ao abrigo desse regime. Para que a obrigação de exportação seja cumprida, os bens de equipamento importados têm de ser utilizados para produzir, num dado período, quantidades determinadas de mercadorias a exportar. Nos termos do FTP 2009-2014, os bens de equipamento podem ser importados com uma taxa do direito de 0 % ao abrigo do regime EPGCS, mas, nesse caso, o prazo para o cumprimento da obrigação de exportação é mais curto.
(45)
O titular da licença EPCGS pode também adquirir os bens de equipamento no mercado nacional. Neste caso, o fabricante nacional dos bens de equipamento pode servir-se dessa vantagem para importar com isenção de direitos as componentes necessárias para fabricar os bens de equipamento em causa. Em alternativa, o fabricante nacional pode solicitar a vantagem ligada à exportação prevista, no que diz respeito ao fornecimento de bens de equipamento a um titular de uma licença EPCGS.
(46)
Apurou-se que, durante o PIR, o requerente beneficiou deste regime.
d) Conclusões sobre o regime EPCGS
(47)
No âmbito do EPCGS, são concedidas subvenções na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. A redução dos direitos constitui uma contribuição financeira do GI, na medida em que diminui as receitas fiscais que este Governo de outro modo obteria. Além disso, a redução dos direitos concede uma vantagem ao exportador, na medida em que os direitos economizados aquando da importação aumentam a sua liquidez.
(48)
Por outro lado, o regime EPCGS está subordinado juridicamente aos resultados das exportações, pelo facto de as respetivas licenças não poderem ser obtidas sem que seja assumido o compromisso de exportar. Por conseguinte, tem caráter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base. O requerente alegou que as subvenções EPCGS relativas à aquisição de bens de equipamento nos casos em que a obrigação de exportação fora já cumprida antes do PIR não deviam continuar a estar subordinadas aos resultados das exportações. Assim sendo, não deveriam ser tratadas como subvenções específicas nem ser passíveis de medidas de compensação. No entanto, esta alegação tem de ser rejeitada. Há que sublinhar que a própria subvenção estava subordinada aos resultados das exportações, ou seja, não teria sido concedida se a empresa não tivesse aceite uma certa obrigação de exportação.
(49)
O regime EPCGS não pode ser considerado como um regime de devolução ou como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base. Os bens de equipamento não são contemplados pelos regimes autorizados, tal como previsto no Anexo I, alínea i), do regulamento de base, dado que não são consumidos no processo de produção dos produtos exportados.
e) Cálculo do montante da subvenção
(50)
Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 3, do regulamento de base, o montante da subvenção foi calculado com base nos direitos aduaneiros não cobrados sobre as importações de bens de equipamento, repartidos por um período que reflete o período de amortização normal desse tipo de bens de equipamento na indústria em causa, ou seja, 18,93 anos. Foram adicionados juros a este montante a fim de refletir o valor total da vantagem auferida ao longo do tempo. Para o efeito, considerou-se adequado aplicar a taxa de juro comercial aplicada aos empréstimos em moeda local na Índia durante o período de inquérito do reexame.
(51)
Em conformidade com o artigo 7.o, n.os 2 e 3, do regulamento de base, o montante da subvenção foi repartido pelo volume de negócios das exportações durante o PIR, considerado o denominador adequado, dado que a subvenção está subordinada aos resultados das exportações.
(52)
A taxa de subvenção estabelecida para este regime, durante o PIR, para o requerente ascende a 0,6 %.
3.5. Focus Market Scheme («FMS»)
a) Base jurídica
(53)
A descrição pormenorizada do FMS consta dos pontos 3.9.1 a 3.9.2.2 do FTP 2004-2009 e nos pontos 3.14.1 a 3.14.3 do FTP 2009-2014, bem como dos pontos 3.20 a 3.20.3 do HOP I 2004-2009 e dos pontos 3.8 a 3.8.2 do HOP I 2009-2014.
b) Elegibilidade
(54)
Qualquer fabricante-exportador ou comerciante-exportador pode beneficiar deste regime.
c) Aplicação prática
(55)
Ao abrigo deste regime, as exportações de todos os produtos para países notificados no âmbito do apêndice 37-C do HOP I 2004-2009 e HOP I 2009-2014 são elegíveis para um crédito sobre os direitos equivalente a 2,5 % do valor FOB dos produtos exportados ao abrigo deste regime. Certos tipos de atividades de exportação estão excluídos do regime, por exemplo, exportações de mercadorias importadas ou transbordadas, exportações previstas, exportações de serviços e volume de negócios relativo às exportações no caso de unidades que funcionem em zonas económicas especiais/unidades que operam no domínio da exportação. Estão igualmente excluídos do regime certos tipos de produtos, nomeadamente, diamantes, metais preciosos, minérios, cereais, açúcar e produtos petrolíferos.
(56)
Os créditos sobre os direitos ao abrigo do FMS são transmissíveis e válidos por um período de 24 meses a partir da data de emissão do respetivo certificado de direito ao crédito. Podem ser utilizados para o pagamento dos direitos aduaneiros de importações ulteriores de inputs ou de mercadorias, incluindo bens de equipamento.
(57)
O certificado de direito ao crédito é emitido a partir do porto em que foram efetuadas as exportações e após a realização das exportações ou a expedição das mercadorias. Desde que o requerente faculte às autoridades cópias de todos os documentos de exportação pertinentes (por exemplo, encomenda de exportação, faturas, documentos de expedição e certificados bancários comprovativos da realização), o GI não tem qualquer poder para decidir da concessão de créditos sobre os direitos.
(58)
Durante o PIR, o requerente beneficiou deste regime.
d) Conclusões sobre o regime FMS
(59)
No âmbito do FMS, são concedidas subvenções na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base. O crédito FMS é uma contribuição financeira do GI, na medida em que acaba por ser utilizado para compensar os direitos de importação, reduzindo deste modo as receitas públicas que habitualmente resultariam desses direitos. O crédito FMS confere ainda uma vantagem ao exportador, na medida em que aumenta a sua liquidez.
(60)
Além disso, o FMS está subordinado por lei aos resultados das exportações, pelo que tem caráter específico e é passível de medidas de compensação, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 4, primeiro parágrafo, alínea a), do regulamento de base.
(61)
Este regime não pode ser considerado como um regime de devolução ou como um regime de devolução relativo a inputs de substituição autorizados na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), do regulamento de base. Não está em conformidade com as regras estritas previstas no Anexo I, alínea i), no Anexo II (definição e regras aplicáveis à devolução) e no Anexo III (definição e regras aplicáveis aos sistemas de devolução relativos a inputs de substituição) do regulamento de base. O exportador não é obrigado a consumir efetivamente durante o processo de produção as mercadorias importadas com isenção de direitos, nem o montante do crédito é calculado em relação aos inputs efetivamente utilizados. Não existe nenhum sistema ou procedimento em vigor que permita confirmar quais os inputs consumidos durante o processo de produção do produto exportado ou se se procedeu a um pagamento em excesso dos direitos de importação, nos termos da alínea i) do Anexo I e dos Anexos II e III do regulamento de base. Um exportador pode beneficiar das vantagens FMS independentemente do facto de importar ou não inputs. Para obter a vantagem, os exportadores deverão simplesmente exportar mercadorias, não sendo obrigados a demonstrar se importaram ou não inputs. Tal significa que mesmo os exportadores que adquirem todos os seus inputs a nível nacional e não importam mercadorias que possam ser utilizadas como inputs podem beneficiar de vantagens ao abrigo do FMS. Além disso, um exportador pode utilizar os créditos sobre os direitos FMS para importar bens de equipamento, apesar de estes não serem abrangidos pelo âmbito de regimes de devolução autorizados como previsto no Anexo I, alínea i), do regulamento de base, dado que não são consumidos na produção dos produtos exportados.
e) Cálculo do montante da subvenção
(62)
O montante das subvenções passíveis de medidas de compensação foi calculado em função da vantagem conferida ao beneficiário tal como se constatou durante o PIR e como contabilizada pelo requerente, com base nos direitos apurados enquanto rendimento na fase de transação de exportação. Em conformidade com o artigo 7.o, n.os 2 e 3, do regulamento de base, o montante da subvenção (numerador) foi repartido pelo volume de negócios das exportações durante o PIR, considerado o denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas.
(63)
A taxa de subvenção estabelecida para este regime, durante o PIR, para o requerente ascende a menos de 0,1 %.
3.6. Regime de créditos à exportação (Export Credit Scheme - «ECS»)
(64)
Verificou-se que o requerente beneficiou de taxas de juro preferenciais para o seu financiamento das exportações durante o PIR, até 30 de junho de 2011. A base jurídica desta taxa de juro preferencial consta da circular de base sobre crédito à exportação em rupias/divisas estrangeiras e serviços ao cliente para exportadores DBOD n.o DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-2010 do Banco Central da Índia (Reserve Bank of India - «RBI»), dirigida a todos os bancos comerciais da Índia.
(65)
Em 1 de julho de 2011, os termos e condições do regime ECS foram revistos pela circular de base sobre crédito à exportação em rupias/divisas estrangeiras e serviços ao cliente para exportadores DBOD n.o DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-2012 do RBI. As condições revistas não conferiam qualquer vantagem ao requerente. Em conformidade com o disposto artigo 15.o, n.o 1, do regulamento de base, este regime não deverá ser, por conseguinte, passível de medidas de compensação.
3.7. Regime de isenção do imposto sobre o rendimento (Income Tax Exemption Scheme - «ITES»)
(66)
No decurso do inquérito, estabeleceu-se que o requerente não obteve qualquer vantagem no âmbito do ITES durante o PIR. Por conseguinte, não foi necessário analisar este regime mais em pormenor no âmbito do presente inquérito.
3.8. Regime de incentivos do Estado de Bengala Ocidental 1999 (West Bengal Incentive Scheme 1999 - WBIS 1999)
(67)
O Estado de Bengala Ocidental concede incentivos a empresas industriais elegíveis sob a forma de uma série de vantagens, incluindo a dispensa de pagamento do imposto sobre as vendas e imposto nacional sobre as vendas referentes a vendas de produtos acabados, a fim de promover o desenvolvimento industrial das regiões economicamente menos desenvolvidas neste Estado.
a) Base jurídica
(68)
A descrição pormenorizada deste regime, tal como aplicado pelo Governo de Bengala Ocidental («GBO») consta da Notificação n.o 580-CI/H, de 22 de junho de 1999, do Departamento do Comércio e das Indústrias do GBO.
b) Elegibilidade
(69)
As empresas que criem novos estabelecimentos industriais ou assegurem uma vasta ampliação de um estabelecimento industrial existente podem beneficiar das vantagens decorrentes deste regime. Todavia, foi elaborada uma lista exaustiva das indústrias não elegíveis (lista negativa de indústrias) que impede que empresas que exerçam atividades em certas áreas beneficiem desses incentivos.
c) Aplicação prática
(70)
Este regime obriga as empresas a investir nas regiões menos desenvolvidas. Essas regiões, que representam determinadas unidades territoriais do Estado de Bengala Ocidental, estão classificadas segundo o respetivo desenvolvimento económico em diferentes categorias e, simultaneamente, existem regiões desenvolvidas que estão excluídas da aplicação dos regimes de incentivos. Os principais critérios para determinar o montante dos incentivos consistem na dimensão do investimento e na região em que a empresa está ou será estabelecida.
d) Conclusão
(71)
No âmbito deste regime, são concedidas subvenções na aceção do artigo 3.o, n.o 1, alínea a), subalínea ii), e do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base, que constituem uma contribuição financeira por parte do GBO, pelo facto de os incentivos concedidos, no caso em apreço, assumirem a forma de isenção do imposto sobre vendas e do imposto nacional sobre vendas referente a mercadorias acabadas, o que se traduz numa diminuição de receitas fiscais que, de outro modo, seriam obtidas. Além disso, tais incentivos concedem uma vantagem às empresas, uma vez que melhoram a respetiva situação financeira, na medida em que de outra forma esses impostos lhes seriam cobrados.
(72)
Por outro lado, este regime tem caráter regional específico, na aceção do artigo 4.o, n.o 2, primeiro parágrafo, alínea a), e do artigo 4.o, n.o 3, do regulamento de base, na medida em que só podem usufruir desses regimes as empresas que assegurem investimentos em determinadas regiões geográficas, especificamente indicadas, no território sob jurisdição do Estado em causa. Não podem beneficiar desse regime as empresas que não estejam estabelecidas nessas regiões específicas e, por outro lado, o nível das vantagens auferidas difere em função da região abrangida.
(73)
Por conseguinte, o WBIS 1999 é passível de medidas de compensação.
e) Cálculo do montante da subvenção
(74)
O montante da subvenção foi calculado com base no montante do imposto sobre as vendas e do imposto nacional sobre as vendas referentes a mercadorias acabadas que seriam normalmente devidos durante o período de inquérito do reexame e que não foram cobrados no âmbito desse regime. Em conformidade com o artigo 7.o, n.o 2, do regulamento de base, o montante das subvenções (numerador) foi repartido pela totalidade das vendas durante o período de inquérito do reexame, consideradas um denominador adequado, dado que as subvenções estão subordinadas aos resultados das exportações e não foram concedidas em função das quantidades fabricadas, produzidas, exportadas ou transportadas. A taxa da subvenção obtida ascendeu a 1,4 %.
3.9. Montante das subvenções passíveis de medidas de compensação
(75)
O montante das subvenções passíveis de medidas de compensação, determinado em conformidade com as disposições do regulamento de base, expresso ad valorem, é de 8,7 %. Este montante das subvenções excede o limiar de minimis mencionado no artigo 14.o, n.o 5, do regulamento de base.
(76)
Os níveis da subvenção estabelecidos no âmbito do presente processo no que se refere ao requerente são:
Regimes
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Total
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Por conseguinte, considera-se que, nos termos do artigo 19.o do regulamento de base, as práticas de subvenção continuaram durante o PIR.
3.10. Caráter duradouro da alteração das circunstâncias relacionadas com as práticas de subvenção
(78)
De acordo com o artigo 19.o, n.o 4, do regulamento de base, procurou-se igualmente averiguar se a alteração das circunstâncias poderia ser razoavelmente considerada de caráter duradouro.
(79)
Estabeleceu-se que, durante o PIR, o requerente continuou a beneficiar de subvenções passíveis de medidas de compensação concedidas pelo GI. Além disso, a taxa de subvenção apurada no decurso do presente reexame é inferior à determinada durante o último inquérito de reexame. Estabeleceu-se ainda que as alterações referidas pelo requerente no considerando 7 ocorreram efetivamente. De facto, o requerente deixou de beneficiar do regime EOU durante o PIR tal como indicado no considerando 41.
(80)
Todavia, apurou-se também que o principal regime utilizado pelo requerente durante o PIR (ou seja, regime DEBPS) deixou de vigorar em 30 de setembro de 2011, e que o requerente passou a utilizar outro regime que não tinha sido utilizado durante o PIR (ou seja, a devolução de direitos). É, por conseguinte, evidente que a situação prevalecente durante o PIR não é de natureza duradoura, pois entretanto já se tinha alterado significativamente.
(81)
Concluiu-se, assim, que o inquérito de reexame intercalar parcial deverá ser encerrado sem que sejam alteradas as medidas de compensação em vigor. O requerente e outras partes em causa foram informados dos factos e das considerações com base nos quais se propunha o encerramento do inquérito,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
É encerrado o reexame intercalar parcial das medidas de compensação aplicáveis às importações de poli(tereftalato de etileno), atualmente classificado no código NC 3907 60 20, e originário, nomeadamente, da Índia, sem alterar as medidas em vigor.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito no Luxemburgo, em 26 de junho de 2012.