РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 1242/2010 DO CONSELHO
de 20 de Dezembro de 2010
que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de cordas de fibras sintéticas originárias da Índia, na sequência de um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do Regulamento (CE) n.o 1225/2009
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o n.o 4 do artigo 9.o e os n.os 2 e 5 do artigo 11.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia («Comissão»), apresentada após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas em vigor
(1)
Através do Regulamento (CE) n.o 1312/98 de 24 de Junho de 1998 (2), o Conselho instituiu, na sequência de um inquérito anti-dumping («inquérito inicial»), direitos anti-dumping definitivos («medidas iniciais») sobre as importações de cordas de fibras sintéticas originárias da Índia. Os níveis do direito instituído foram de 53 % para um produtor-exportador indiano e de 82 % para todas as outras importações originárias da Índia («país em causa»).
(2)
Na sequência de um reexame da caducidade efectuado nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base («reexame da caducidade anterior»), o Conselho manteve essas medidas, pelo Regulamento (CE) n.o 1736/2004 do Conselho, de 4 de Outubro de 2004, que institui um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de cordas de fibras sintéticas originárias da Índia (3).
2. Pedido de reexame
(3)
O pedido de reexame da caducidade, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, foi apresentado em 4 de Maio de 2009 pelo Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) («requerente»), em nome de produtores da União que representam uma parte importante, neste caso mais de 50 %, da produção total da União de cordas de fibras sintéticas.
(4)
O pedido baseou-se na probabilidade de a caducidade das medidas dar origem a uma reincidência do dumping e do prejuízo para a indústria da União.
(5)
Tendo determinado, após consulta do Comité Consultivo, que existiam elementos de prova suficientes para justificar o início de um reexame da caducidade, a Comissão anunciou, em 7 de Outubro de 2009, por aviso de início publicado no Jornal Oficial da União Europeia (4) («aviso de início»), que iria dar início a um reexame da caducidade nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base.
3. Inquérito
3.1. Período de inquérito
(6)
O inquérito sobre a probabilidade de continuação ou de reincidência do dumping abrangeu o período compreendido entre 1 de Outubro de 2008 e 30 de Setembro de 2009 («período de inquérito do reexame» ou «PIR»). O exame das tendências pertinentes para a avaliação da probabilidade de continuação ou reincidência do prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2006 e o final do PIR («período considerado»).
3.2. Partes interessadas no presente inquérito
(7)
A Comissão informou oficialmente do início do reexame da caducidade os produtores da União conhecidos, os exportadores e produtores-exportadores do país em causa, os representantes do país em causa, os importadores e uma associação de utilizadores conhecidos como interessados.
(8)
Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição nos prazos fixados no aviso de início. Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que o solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
4. Amostragem
(9)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores da União e de produtores-exportadores da Índia, considerou-se conveniente, de acordo com o artigo 17.o do regulamento de base, determinar se devia recorrer à amostragem. Para poder decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, seleccionar uma amostra, a Comissão convidou as partes acima referidas a darem-se a conhecer no prazo de 15 dias a partir do início do reexame e a prestarem-lhe as informações solicitadas no aviso de início.
(10)
Um total de cinco produtores indianos, dois dos quais pertencentes ao mesmo grupo, deram-se a conhecer e forneceram as informações solicitadas no prazo fixado para o efeito. Estes produtores expressaram o desejo de ser incluídos na amostra. Quatro dessas cinco empresas produziram e exportaram o produto em causa para o mercado da União durante o PIR. A quinta empresa não exportou o produto em causa para o mercado da União durante o PIR. Considerou-se que todas estas empresas tinham colaborado no inquérito, pelo que foram tidas em conta para inclusão na amostra. O nível de colaboração da Índia, ou seja, a percentagem de exportações para a União realizadas pelas empresas indianas que colaboraram no inquérito, comparada com todas as exportações indianas para a União, não pôde ser calculada, já que o total das exportações para a União durante o PIR comunicado pelas cinco empresas colaborantes foi consideravelmente mais elevado do que o volume registado pelo Eurostat para todas as exportações provenientes da Índia, pelas razões expostas nos considerandos (21) a (23).
(11)
A amostra foi seleccionada de comum acordo com as autoridades indianas e incluiu as quatro empresas que comunicaram vendas de exportação para a União. Duas das quatro empresas incluídas na amostra estavam coligadas. Relembre-se que, no inquérito inicial, só colaborou um produtor-exportador, o qual está agora sujeito a um direito anti-dumping individual. Assinale-se igualmente que, no reexame da caducidade anterior, nenhum dos produtores-exportadores indianos colaborou, pelo que, nos termos do n.o 1 do artigo 18.o do regulamento de base, as conclusões se basearam nos dados disponíveis.
(12)
As informações solicitadas foram recebidas de 18 produtores da União (os quinze autores da denúncia e três outros produtores, representando, em conjunto, 78 % da produção total da União), que aceitaram ser incluídos na amostra. Com base na informação recebida dos produtores da União que colaboraram, a Comissão seleccionou uma amostra de cinco produtores da União, representando aproximadamente 40 % da indústria da União tal como definida no considerando (40) e cerca de metade das vendas de todos os produtores colaborantes da União a clientes independentes na União. A amostra foi seleccionada com base no volume de produção de vendas mais representativo possível e na cobertura geográfica dos produtores da União que podiam razoavelmente ser objecto de inquérito no prazo disponível. Um dos cinco produtores da União incluídos na amostra iniciou a sua actividade no período considerado, pelo que os seus dados não foram utilizados na análise das tendências dos indicadores de prejuízo, para evitar distorções dessas tendências. Todavia, os números relativos aos quatro outros produtores da União incluídos na amostra utilizados para a análise dessas tendências foram, de qualquer modo, representativos.
(13)
A Comissão enviou questionários aos cinco produtores da União incluídos na amostra, assim como aos quatro produtores-exportadores indianos incluídos na amostra.
(14)
Foram recebidas respostas ao questionário dos cinco produtores da União incluídos na amostra. Dos quatro produtores-exportadores indianos incluídos na amostra, um deixou de colaborar, ao passo que os outros três (dois dos quais coligados) responderam ao questionário no prazo fixado para o efeito. Por este motivo, no final, a amostra de produtores-exportadores indianos acabou por ser composta pelas três empresas indianas que responderam ao questionário.
5. Verificação das informações recebidas
(15)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações que considerou necessárias para determinar a continuação ou probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo, bem como para examinar o interesse da União. Foram realizadas visitas de verificação às instalações das seguintes empresas:
5.1. Produtores-exportadores da Índia
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Produtores da União
-
Cordoaria Oliveira Sá (Portugal),
-
Eurorope SA (Grécia),
-
Lanex A.S. (Czech Republic),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
1. Produto em causa
(16)
O produto em causa é o mesmo que no inquérito inicial e é definido do seguinte modo: cordéis, cordas e cabos, entrançados ou não, mesmo impregnados, revestidos, recobertos ou embainhados de borracha ou de plástico, de polietileno ou de polipropileno, com excepção dos cordéis para atadeiras ou enfardadeiras, com mais de 50 000 decitex (5 g por metro), assim como de outras fibras sintéticas de nylon ou de outras poliamidas ou de poliésteres, com mais de 50 000 decitex (5 g por metro). O produto está actualmente classificado nos códigos NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 e 5607 50 19. O produto em causa é utilizado numa grande variedade de aplicações marinhas e industriais, em especial no sector do transporte marítimo (onde é utilizado essencialmente para a amarração) e na indústria da pesca.
(17)
Uma das partes interessadas alegou que as cordas de amarração acima referidas não são abrangidas pela definição do produto em causa, dado que, devido às costuras existentes nessas cordas, esses produtos deverão ser declarados como «artigos de cordas», classificados noutra posição da NC (ver igualmente o considerando (23)). Ressalve-se, no entanto, que a referência às cordas de amarração é feita apenas no contexto das aplicações dos diferentes tipos do produto em causa, todas elas definidas como cordas de fibras sintéticas, tal como se refere no considerando (16).
2. Produto similar
(18)
Tal como se indica no inquérito inicial e confirma no presente inquérito, o produto em causa e as cordas de fibras sintéticas produzidas e vendidas pelos produtores-exportadores indianos no seu mercado interno, bem como os produzidos e vendidos pelos produtores da União na União, são idênticos em todos os aspectos e possuem as mesmas características físicas e químicas de base. Por esse motivo, são considerados produtos similares na acepção do n.o 4 do artigo 1.o do regulamento de base.
(19)
Uma das partes interessadas alegou que o produto fabricado pela indústria da União não é comparável com o produto em causa, dado que os produtores da União tinham começado a utilizar um novo tipo de matéria-prima denominada Dyneema, muito mais cara do que outras matérias-primas pois os produtos nela baseados têm uma resistência muito superior. Com efeito, os produtores indianos incluídos na amostra não estão a utilizar este tipo de matéria-prima. Contudo, há a assinalar, em primeiro lugar, que os produtos em questão representam apenas uma pequena parte dos produtos vendidos por produtores da União. Além disso, embora seja certo que este tipo de fibra é cada vez mais usado por certos produtores da União, as cordas Dyneema representam apenas uma pequena fracção da produção da União. Por conseguinte, se é certo que a diferença significativa no custo da matéria-prima (potencialmente 25 a 30 vezes mais cara) pode ter um impacto, nomeadamente no indicador de prejuízo relativo ao preço médio de venda da indústria da União, o impacto das cordas Dyneema na avaliação global continua a ser limitado, devido à grande quantidade de cordas «normais» produzidas na União. Em segundo lugar, todos os cálculos efectuados no âmbito deste reexame da caducidade foram baseados na comparação de tipos do produto correspondentes, o que implicou ter em conta as diferenças ao nível das matérias-primas. Por conseguinte, os cálculos não podem ser distorcidos por uma diferença na gama de produtos. Em qualquer caso, o produto que utiliza matérias-primas como a Dyneema continua a ter as mesmas características químicas e físicas de base que o produto em causa. A alegação foi, portanto, rejeitada.
C. PROBABILIDADE DE CONTINUAÇÃO OU DE REINCIDÊNCIA DO DUMPING
(20)
Nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, examinou-se se haveria probabilidade de continuação ou reincidência do dumping na eventualidade de as medidas em vigor contra a Índia caducarem.
1. Volume das importações
(21)
Com base nos dados do Eurostat, o volume das importações do produto em causa em proveniência da Índia foi insignificante durante todo o período considerado. Durante o PIR, o volume das importações provenientes da Índia foi de 31 toneladas, ou seja, menos de 0,1 % do consumo da União durante o PIR:
(toneladas)
2006
2007
2008
PIR
Índia
3
4
19
31
Importações do produto em causa provenientes da Índia. Fonte: Comext
(22)
No entanto, de acordo com dados verificados, as três empresas incluídas na amostra expediram volumes significativamente mais elevados do produto em causa para a União durante o PIR do que os volumes anunciados pelo Eurostat. A este respeito, recorde-se que, no inquérito inicial, os importadores facultaram informações indicando que certas quantidades do produto em causa adquirido na Índia não tinham sido introduzidas em livre prática no mercado da União, tendo antes sido depositadas em entrepostos e vendidas a navios de alto mar ou a plataformas offshore. Um dos produtores autores da denúncia reiterou este argumento no presente inquérito. Não havendo colaboração no inquérito por parte de comerciantes portuários, esta alegação não pôde ser verificada. Contudo, considerando a lista de clientes apresentada pelos produtores-exportadores incluídos na amostra, é evidente que, efectivamente, os clientes, na sua maioria, eram fornecedores de companhias marítimas e de plataformas offshore nos portos da União. Com base no que precede, deduz-se que a diferença entre os dados estatísticos e os dados comunicados é devida a essas vendas.
(23)
É igualmente de referir que o pedido de reexame da caducidade continha alegações de práticas de evasão. A este propósito, o requerente alegou que certos volumes de cordas de fibras sintéticas originárias da Índia tinham dado entrada na União ao abrigo da posição NC 5609 [«Artigos de (…) cordéis, cordas ou cabos»], que não está sujeita a medidas. Contudo, no presente inquérito, não foram apresentadas informações que sustentem este ponto de vista.
(24)
Face ao exposto, considera-se que, durante o PIR, foram efectivamente importadas no território aduaneiro da União 31 toneladas do produto em causa em proveniência da Índia. Quanto às vendas de exportação para os portos da União efectuadas pelos três produtores indianos incluídos na amostra que não tinham sido introduzidas em livre prática no mercado da União, considera-se que fazem parte das exportações indianas para outros países terceiros.
(25)
Dado que os volumes de importação na União provenientes da Índia não foram significativos, não constituíram uma base para que a análise da probabilidade de continuação do dumping ou do prejuízo fosse representativa. Com efeito, tendo em conta que esses volumes de importação foram limitados, não se pode concluir que existiu dumping prejudicial por parte da Índia durante o PIR. Por conseguinte, a análise centrou-se na probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo se as medidas vierem a caducar.
2. Evolução provável das importações em caso de revogação das medidas
2.1. Capacidade de produção
(26)
A Comissão examinou se existe uma capacidade de produção não utilizada no país em causa que possa eventualmente provocar a retomada das exportações objecto de dumping se as medidas forem revogadas.
(27)
Constatou-se que a capacidade de produção dos três produtores-exportadores incluídos na amostra aumentou acentuadamente entre 2007 e o PIR, ao passo que a utilização da capacidade diminuiu ao mesmo tempo. As capacidades não utilizadas das três empresas foram de cerca de 75 % do consumo da União no PIR, o que aponta para um aumento provável dos volumes de exportação para a União se as medidas vierem a caducar.
(28)
No que se refere aos outros produtores de cordas de fibras sintéticas na Índia, é sabido que a empresa Garware, que deixou de colaborar após a fase da amostragem, é um produtor importante e, segundo o seu sítio Web oficial, tem uma capacidade de produção significativa. Além disso, o pedido de reexame da caducidade enumera quatro outros grandes produtores indianos. Há igualmente diversos outros produtores indianos de média e pequena dimensão que registaram, sobretudo, vendas no mercado nacional. Dado que estes produtores indianos não colaboraram no inquérito, a sua capacidade de produção não é conhecida, mas pode supor-se que a tendência das empresas que colaboraram é comparável, pelo que estes produtores dispõem de capacidades não utilizadas suplementares.
(29)
Na sequência da divulgação das conclusões, todos os produtores indianos incluídos na amostra contestaram os dados relacionados com a sua capacidade não utilizada agregada. Todavia, todos esses dados tinham efectivamente sido comunicados pelas próprias empresas e verificados por visitas às instalações de cada uma delas. Por conseguinte, estas alegações foram rejeitadas.
2.2. Volume de vendas para portos da União e para outros mercados de exportação
(30)
O volume das vendas de exportação dos três produtores-exportadores incluídos na amostra para outros países terceiros, incluindo o volume de vendas para os portos da União que não entram no território aduaneiro da União, é significativo e aumentou cerca de 80 % no período considerado, representando quase metade das vendas totais dos produtores-exportadores durante o PIR.
(31)
As importações efectivas na União praticamente cessaram após a instituição das medidas originais. Todavia, convém assinalar que o volume das vendas de exportação dos produtores incluídos na amostra para os portos da União aumentou consideravelmente no período considerado, tendo passado de 61 para 785 toneladas. Dado que as vendas de importação efectivas na União são efectuadas, em parte, através dos mesmos canais de vendas que os produtos vendidos para os portos da União, esta presença crescente às portas do mercado da União pode indicar que, na ausência de medidas, os produtores indianos incluídos na amostra (e quiçá também outros) poderiam começar a vender quantidades substanciais do produto em causa no mercado da União passado pouco tempo.
(32)
Tendo em conta a orientação exportadora dos produtores indianos atrás referida, bem como a sua crescente presença nos portos da União, pode concluir-se que é altamente provável que, se as medidas vierem a caducar, as quantidades exportadas para a União pelos produtores indianos aumentem significativamente.
(33)
Na sequência da divulgação das conclusões do reexame, um produtor indiano fez notar que existe uma grande diversidade de exportações indianas nos mercados com potencial de crescimento do mundo inteiro, pelo que, na ausência de medidas, as exportações para a União não seriam retomadas em quantidades substanciais. A Comissão reconhece que alguns produtores indianos podem ter diversificado as suas vendas de exportação para diferentes mercados, mas considera que tal não é suficiente para modificar as ilações retiradas das conclusões acima referidas.
2.3. Relação entre os preços de exportação para países terceiros e o valor normal
(34)
Foi efectuado um cálculo indicativo do dumping com base nas vendas realizadas para os portos da União pelos três produtores-exportadores incluídos na amostra, que, embora sejam consideradas como parte das vendas de exportação para outros países terceiros, constituem uma indicação fiável dos preços potenciais das cordas de fibras sintéticas indianas na ausência de direitos. Os valores normais basearam-se nos preços no mercado interno da Índia. Com base nestes valores, estabeleceu-se que dois dos três produtores indianos incluídos na amostra recorreram a práticas de dumping. Constatou-se que as margens de dumping eram, em média, de 10 %, percentagem que pode ser considerada significativa, apesar de muito inferior à estabelecida no inquérito inicial.
(35)
Uma comparação dos preços praticados pelos três produtores-exportadores incluídos na amostra em mercados de outros países terceiros (com exclusão das vendas para os portos da União) com os preços no respectivo mercado interno revelou um resultado semelhante, embora as margens de dumping determinadas nesta base fossem inferiores.
(36)
Na sequência da divulgação das conclusões do presente inquérito, um produtor indiano alegou que não tinha sido constatado dumping nas importações na União provenientes da Índia. Ora, o que sucedeu foi que praticamente não se verificaram importações. Além disso, foi estabelecida a existência de dumping tanto no que diz respeito às vendas para os portos da União como às vendas para outros países terceiros. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(37)
Uma outra parte interessada alegou que as margens de dumping estabelecidas por este reexame não podem ser consideradas significativas quando comparadas com os níveis do direito existentes, dada a diferença considerável dos custos da mão-de-obra entre a União e a Ásia. Há que ressalvar, contudo, que os custos da mão-de-obra na União são irrelevantes para o cálculo da margem de dumping.
3. Conclusão sobre a probabilidade de reincidência do dumping
(38)
Com base na análise anterior, conclui-se que os produtores-exportadores têm um vasto potencial de produção para reiniciar as exportações para a União se as medidas vierem a caducar. No que se refere aos preços, constatou-se que dois dos produtores incluídos na amostra estavam a vender a preços de dumping a outros países terceiros. Além disso, tendo também em conta a Garware, que deixou de colaborar, há cinco outros grandes produtores-exportadores referidos na denúncia em relação aos quais se pode pressupor, com base na informação disponível, que sigam a mesma tendência das empresas que se constatou estarem a vender a preços de dumping a outros países terceiros.
(39)
O interesse estratégico dos produtores-exportadores indianos no mercado da União, demonstrado pelo aumento dos seus volumes de vendas de exportação para portos da União, e a existência de uma enorme capacidade não utilizada permitem considerar como provável que os mesmos retomem as exportações de quantidades significativas para a União se as medidas vierem a caducar. Tendo em conta o comportamento dos exportadores indianos em matéria de preços nos mercados de países terceiros, é altamente provável que fossem retomadas as exportações a preços de dumping. Conclui-se, portanto, que é provável que a caducidade das medidas conduza à reincidência do dumping.
D. DEFINIÇÃO DA INDÚSTRIA DA UNIÃO
(40)
Os produtores da União que representam a produção total da União constituem a indústria da União na acepção do n.o 1 do artigo 4.o do regulamento de base. O número de produtores da União pode ser estimado em cerca de 40.
(41)
Os quinze produtores da União em cujo nome foi apresentado o pedido de reexame da caducidade pela associação autora da denúncia e três outros produtores da União facultaram as informações necessárias à selecção da amostra referidas no aviso de início. Tal como se refere no considerando (12), uma amostra de cinco produtores, representando aproximadamente 40 % da indústria da União, foi objecto de um inquérito aprofundado. A amostra era constituída pelas seguintes empresas:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grécia),
-
Lanex A.S. (República Checa),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
Tal como também se refere no considerando (12), os dezoito produtores da União que colaboraram no inquérito representavam 78 % da produção total da União durante o PIR.
E. SITUAÇÃO DO MERCADO DA UNIÃO
1. Consumo no mercado da União
(43)
O consumo da União de cordas de fibras sintéticas foi estabelecido com base nos volumes de vendas da indústria da União no mercado da União (incluindo as vendas dos produtores da União que não colaboraram no inquérito, estimadas pela associação autora da denúncia) e em todas as importações na União, segundo dados do Eurostat.
(44)
Com base no acima exposto, pode estabelecer-se que, no período considerado, o consumo da União diminuiu 7 %. Designadamente, após ter aumentado 16 % entre 2006 e 2007, o consumo diminuiu 20 % entre 2007 e o PIR.
2006
2007
2008
PIR
Consumo total da União (toneladas)
34 318
39 816
36 777
31 944
Índice (2006=100)
100
116
107
93
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra), autores da denúncia (produtores da União não incluídos na amostra), Eurostat (importações)
2. Importações provenientes da Índia
(45)
Tal como referido no considerando (21), as importações efectivas na União em proveniência da Índia ao longo de todo o período considerado foram insignificantes, devido à eficácia das medidas anti-dumping em vigor.
(46)
Contudo, como se explica no considerando (22), há uma presença crescente de produtores indianos às portas do mercado da União, sob a forma de vendas de exportação para os portos da União, vendas essas que não estão sujeitas a procedimentos de desalfandegamento, pelo que estão isentas de direitos anti-dumping.
3. Preços e volume das exportações indianas para outros países terceiros
(47)
Uma vez que as importações efectivas na União em proveniência da Índia foram insignificantes, foi efectuada uma comparação entre os preços das exportações indianas para outros países terceiros (incluindo as exportações vendidas a portos da União e não sujeitas aos direitos anti-dumping) e os preços das vendas na União efectuadas pelos produtores da indústria da União incluídos na amostra.
(48)
Nessa base, foi estabelecido que as exportações indianas para outros países terceiros foram efectuadas a preços de venda significativamente inferiores aos da indústria da União. A diferença de preços assim estabelecida alcançou um nível de 46 %, tendo, em média, atingido os 18 %.
(49)
O valor das vendas de exportação indianas para outros países terceiros aumentou mais de 30 % no período considerado. Essas vendas representaram, durante o PIR, cerca de metade do volume de negócios total dos produtores-exportadores indianos incluídos na amostra.
4. Importações provenientes de outros países
(50)
Apesar da quebra de 7 % no consumo no mercado da União, o volume das importações provenientes de outros países terceiros aumentou 18 % no período considerado. Assim, a parte de mercado destas importações passou de 17 % para 22 %.
(51)
Convém assinalar que as importações provenientes da República Popular da China («RPC») aumentaram 46 % no período considerado, atingindo uma parte de mercado de 8,6 % (parte essa que tinha sido de 5,5 % em 2006). Embora não seja possível efectuar uma comparação precisa, devido à natureza geral dos dados do Eurostat (que não estão discriminados por tipo do produto), deduz-se que o preço médio das importações chinesas na União é substancialmente mais elevado do que o preço médio das vendas de exportação indianas. Além disso, o preço médio das importações chinesas parece estar em conformidade com os preços da indústria da União.
(52)
A parte de mercado das importações na União provenientes da República da Coreia («Coreia») manteve-se constantemente em torno dos 3 % no período considerado. Além disso, o volume destas importações diminuiu 6 %, em consonância com a retracção no consumo.
(53)
As importações de todos os outros países terceiros representaram menos de 2 % da parte de mercado das cordas de fibras sintéticas no mercado da União durante o PIR.
5. Situação económica da indústria da União
5.1. Observações preliminares
(54)
Foram analisados todos os indicadores de prejuízo enumerados no n.o 5 do artigo 3.o do regulamento de base. No que diz respeito aos indicadores sobre o volume de vendas e a parte de mercado dos produtores da União, a análise foi realizada com base em dados recolhidos junto de todos os produtores da União, ou seja, a indústria da União. Quanto a todos os outros indicadores de prejuízo, o seu exame baseou-se na informação apresentada pelos produtores da União incluídos na amostra e verificada nas instalações de cada empresa, como se refere no considerando (15). Tal como também já se indicou no considerando (12), um dos produtores da União iniciou a sua actividade no período considerado, pelo que os seus dados não foram utilizados na análise das tendências dos indicadores de prejuízo, a fim de evitar distorções nessas tendências.
5.2. Volume de vendas da indústria da União
(55)
As vendas da indústria da União diminuíram substancialmente (12 %) no período considerado. Tal como já se referiu no considerando (44), o consumo da União diminuiu 7 % durante o período considerado, com uma quebra particularmente acentuada a partir de 2007. Saliente-se que o volume de vendas da indústria da União no mercado da União diminuiu a um ritmo mais acelerado do que o da quebra no consumo:
2006
2007
2008
PIR
Volume de vendas na União da indústria da União (toneladas)
28 393
32 161
28 911
24 955
Índice (2006=100)
100
113
102
88
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra), autores da denúncia (produtores da União não incluídos na amostra)
5.3. Parte de mercado da indústria da União
(56)
As evoluções apontadas no considerando anterior e no quadro acima incluído resultaram numa perda da parte de mercado da indústria da União entre 2006 e o PIR. A redução da parte de mercado da indústria da União foi contínua, tendo a perda atingindo os 4,6 pontos percentuais:
2006
2007
2008
PIR
Parte de mercado da indústria da União (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Índice (2006=100)
100
98
95
94
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra), autores da denúncia (produtores da União não incluídos na amostra)
(57)
Refira-se que a perda da parte de mercado da indústria da União se ficou a dever, em grande medida, ao aumento da parte de mercado das importações chinesas (ver o considerando (50)).
5.4. Produção, capacidade de produção e utilização da capacidade
(58)
Seguindo a evolução dos volumes de vendas, o volume de produção dos produtores da União incluídos na amostra diminuiu a um ritmo comparável, em 17 % no período considerado. A capacidade de produção aumentou 5 % no mesmo período, o que levou a uma quebra de 20 % na utilização da capacidade entre 2008 e o PIR:
2006
2007
2008
PIR
Produção (toneladas)
11 229
12 286
12 150
9 372
Índice (2006=100)
100
109
108
83
Capacidade de produção (toneladas)
21 510
23 467
23 278
22 480
Índice (2006=100)
100
109
108
105
Utilização da capacidade (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Índice (2006=100)
100
100
100
80
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.5. Existências
(59)
No que diz respeito às existências, os produtores de cordas de fibras sintéticas mantêm-nas geralmente a um nível relativamente baixo, dado que a maior parte da produção é feita por encomenda. Observou-se que, durante o período considerado, as existências médias diminuíram, nomeadamente no PIR, o que se ficou a dever, em grande parte, à redução da produção de cordas de fibras sintéticas.
2006
2007
2008
PIR
Existências finais (toneladas)
1 073
982
1 156
905
Índice (2006=100)
100
92
108
84
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.6. Preços de venda
(60)
Os preços médios do produto similar vendido na União pelos produtores da União incluídos na amostra aumentaram, em certa medida, ao longo do período considerado, em especial entre 2007 e o PIR:
2006
2007
2008
PIR
Preço de venda unitário médio da indústria da União (euros/tonelada)
5 268
5 229
5 670
5 766
Índice (2006=100)
100
99
108
109
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
(61)
Importa referir, contudo, que o preço de venda médio acima indicado é calculado com base em todos os tipos do produto, incluindo as cordas de fibras sintéticas de valor mais elevado, como, por exemplo, as que são fabricadas à base da matéria-prima denominada Dyneema. A variação de preços entre estes diferentes tipos do produto é, efectivamente, enorme (ver o considerando (19)). Nos últimos anos, a indústria da União intensificou o fabrico de produtos de valor mais elevado. Por conseguinte, as referidas cordas de fibras sintéticas representam uma parte cada vez maior da sua gama de produtos. Estas mudanças recentes na gama de produtos constituem, justamente, uma das razões para o aumento dos preços de venda unitários médios da indústria da União.
5.7. Rendibilidade
(62)
Graças, por um lado, à eficácia das medidas em vigor e, por outro, à diversificação da sua gama de produtos, os produtores da União incluídos na amostra foram capazes de manter um nível de rendibilidade estável e apropriado ao longo do período considerado:
2006
2007
2008
PIR
Rendibilidade da indústria da União (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Índice (2006=100)
100
115
104
128
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.8. Investimentos e capacidade de obtenção de capital
(63)
O nível dos investimentos foi relativamente elevado em 2006 e 2007, tendo seguidamente caído para metade do montante anterior. Durante o PIR, praticamente não foram efectuados quaisquer investimentos.
2006
2007
2008
PIR
Investimentos líquidos (euros)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Índice (2006=100)
100
109
54
5
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.9. Retorno dos investimentos
(64)
Acompanhando a tendência da rendibilidade para se manter estável, o retorno dos investimentos também aumentou ao longo do período considerado.
2006
2007
2008
PIR
Retorno dos investimentos (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Índice (2006=100)
100
119
122
132
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.10. Cash flow
(65)
O cash flow dos produtores da União incluídos na amostra manteve-se relativamente estável durante o período considerado:
2006
2007
2008
PIR
Cash flow (euros)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Índice (2006=100)
100
132
129
115
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.11. Emprego, produtividade e custo da mão-de-obra
(66)
A situação dos produtores da União incluídos na amostra no que diz respeito ao emprego registou uma evolução positiva entre 2006 e 2008. Porém, entre 2008 e o PIR, registou-se um declínio no emprego causado pela retracção da procura no mercado. Esta retracção da procura provocou uma diminuição na produção e originou igualmente uma quebra na produtividade entre 2008 e o PIR. Já os custos da mão-de-obra anuais por trabalhador aumentaram até 2008, tendo depois baixado ligeiramente durante o PIR.
2006
2007
2008
PIR
Emprego (pessoas)
638
665
685
623
Índice (2006=100)
100
104
107
98
Custo anual da mão-de-obra por trabalhador (euros)
12 851
13 688
14 589
14 120
Índice (2006=100)
100
107
114
110
Produtividade (toneladas por trabalhador)
17,6
18,4
17,7
15,0
Índice (2006=100)
100
105
101
85
Fonte: Inquérito (produtores da União incluídos na amostra)
5.12. Crescimento
(67)
Entre 2006 e o PIR, enquanto o consumo da União diminuiu 7 % (ver o considerando (44)), o volume das vendas efectuadas pela indústria da União no mercado da União diminuiu 12 % e a parte de mercado da indústria da União perdeu 6 pontos percentuais (ver os considerandos (55) e (56)). Por outro lado, se o volume das importações efectivas na União em proveniência da Índia permaneceu insignificante devido às medidas em vigor, o volume das importações provenientes de outros países cresceu 18 % (devido, sobretudo, às importações provenientes da RPC), o que se traduziu num ganho de cinco pontos percentuais de parte de mercado (ver o considerando (50)). Conclui-se, assim, que a indústria da União foi mais afectada pela quebra no consumo e sofreu uma perda mais substancial do volume de vendas do que outros intervenientes no mercado.
5.13. Amplitude da margem de dumping
(68)
Dado que as importações do produto em causa provenientes da Índia durante o PIR foram insignificantes, não foi possível estabelecer uma margem de dumping para as importações efectivas em proveniência da Índia. No entanto, convém notar que as exportações indianas para os portos da União, que não estão sujeitas aos procedimentos de desalfandegamento, aumentaram substancialmente e que se apurou que uma parte dessas vendas foi efectuada a preços de dumping.
5.14. Recuperação na sequência de práticas de dumping anteriores
(69)
A Comissão analisou se a indústria da União está ainda a recuperar dos efeitos de anteriores práticas de dumping. Concluiu-se que a indústria da União já conseguiu recuperar, em grande medida, desses efeitos, dado que as medidas anti-dumping eficazes já foram instituídas há muito tempo.
5.15. Conclusão sobre a situação da indústria da União
(70)
Graças ao facto de estarem em vigor direitos anti-dumping eficazes para as importações de cordas de fibras sintéticas originárias da Índia, a indústria da União parece ter conseguido recuperar, em grande medida, dos efeitos prejudiciais de anteriores práticas de dumping.
(71)
Não obstante, não pode concluir-se que a indústria da União se encontra fora de perigo. Embora certos indicadores de prejuízo relativos ao desempenho financeiro dos produtores da União (designadamente, rendibilidade, retorno dos investimentos e cash flow) apresentem um quadro relativamente estável, outros indicadores de prejuízo (em especial, volume de vendas e parte de mercado, produção e utilização da capacidade, assim como investimentos) indicam claramente que a indústria da União se encontrava ainda numa situação bastante precária no final do PIR. Na sequência da divulgação das conclusões do presente inquérito, um produtor indiano alegou que a indústria da União não tinha sofrido qualquer prejuízo durante o PIR. Frise-se, a este propósito, que não se afirmou que a indústria da União sofreu um prejuízo importante durante o PIR. Simplesmente, dos resultados do reexame concluiu-se que alguns indicadores mostravam uma situação estável, ao passo que outros revelavam a existência de prejuízo.
(72)
Certas partes alegaram que as tendências negativas reveladas por alguns dos indicadores de prejuízo não foram causadas pelas importações em proveniência da Índia, devendo-se antes à crise económica mundial e ao aumento da parte de mercado das importações chinesas. A este respeito, ressalve-se que a evolução negativa de certos indicadores não foi atribuída às importações provenientes da Índia, praticamente inexistentes. Além disso, examinou-se o aumento das importações provenientes da China, que não teve qualquer impacto na análise da probabilidade de reincidência do dumping prejudicial.
(73)
No que se refere à viabilidade da indústria da União em geral, convém assinalar que a introdução gradual no mercado de vários produtos de elevado valor (tanto na União como em mercados de países terceiros) parece oferecer boas perspectivas à competitividade da indústria da União a longo prazo, dado que o número de produtores que fabricam essas cordas de fibras sintéticas de grande qualidade no mercado global é, actualmente, limitado.
F. PROBABILIDADE DE REINCIDÊNCIA DO PREJUÍZO
(74)
Tal como se menciona no considerando (25), dado o volume negligenciável das importações do produto em causa provenientes da Índia durante o PIR, a análise centrou-se na probabilidade de reincidência do dumping e do prejuízo.
(75)
Tal como se refere em pormenor nos considerandos (26) a (28), os produtores-exportadores indianos dispõem de significativas capacidades não utilizadas. Além disso, como se expõe nos considerandos (30) a (32), os produtores indianos têm forte orientação e incentivo para vender os seus produtos em grandes volumes nos mercados de exportação. Além do mais, como se indica no considerando (31), os produtores indianos estão muito presentes (e cada vez mais) nos portos da União. Por estas razões, pode concluir-se que é muito provável que as importações na União em proveniência da Índia atinjam quantidades significativas num curto lapso de tempo se as medidas vierem a caducar.
(76)
Tal como se indica nos considerandos (34) e (35), é provável que, na ausência de medidas, as importações provenientes da Índia venham a ser retomadas a preços de dumping. Além disso, como se expõe nos considerandos (47) e (48), constatou-se igualmente que o facto de os preços de venda dos produtores indianos serem, em média, 18 % inferiores aos da indústria da União (podendo essa diferença chegar aos 46 %) parece indicar que, na ausência de medidas, é provável que os produtores indianos passem a exportar o produto em causa para o mercado da União a preços consideravelmente inferiores aos da indústria da União, ou seja, é provável que venham a subcotar os preços de venda dos produtores da União.
(77)
Face ao exposto, pode concluir-se que, na ausência de medidas, é altamente provável que as importações do produto em causa em proveniência da Índia venham a ser retomadas em quantidades substanciais e a preços que subcotem consideravelmente os da indústria da União.
(78)
Tendo em conta a situação relativamente precária da indústria da União (como indicado nos considerandos (71) e (72)), é provável que a reincidência potencialmente maciça das importações objecto de dumping provenientes da Índia a preços que subcotem os da União tenha um impacto prejudicial na situação da indústria da União. Acima de tudo, é provável que a retomada significativa das importações objecto de dumping cause uma nova perda da parte de mercado e do volume de vendas da indústria da União, o que levaria a reduções na produção e a uma quebra no emprego. Esta situação, juntamente com a forte pressão sobre os preços devida à subcotação dos preços de venda dos produtores da União decorrente das importações, causaria uma deterioração rápida e grave da situação financeira da indústria da União.
(79)
Com base no que precede, conclui-se que, caso as medidas venham a caducar, é provável que se verifique uma reincidência do prejuízo provocada por novas importações objecto de dumping do produto em causa proveniente da Índia.
G. INTERESSE DA UNIÃO
1. Observações preliminares
(80)
De acordo com o artigo 21.o do regulamento de base, a Comissão procurou determinar se a manutenção das medidas anti-dumping em vigor seria contrária ao interesse da União no seu conjunto.
(81)
A determinação do interesse da União baseou-se no exame dos vários interesses envolvidos, ou seja, da indústria da União, dos importadores, dos comerciantes, dos grossistas e dos utilizadores industriais do produto em causa.
(82)
Recorde-se que, no âmbito dos inquéritos anteriores, a instituição de medidas não foi considerada contrária ao interesse da União. Além disso, o presente inquérito é um reexame da caducidade, analisando por conseguinte uma situação em que estão em vigor medidas anti-dumping.
(83)
Nesta base, examinou-se se, não obstante a conclusão de que é provável a reincidência do dumping e do prejuízo, existiam razões imperiosas para concluir que, neste caso específico, a manutenção das medidas não era do interesse da União.
2. Interesse da indústria da União
(84)
Tal como já se referiu nos considerandos (56) e (73), a indústria da União conseguiu manter uma parte de mercado substancial (ainda que em retracção) e, ao mesmo tempo, diversificar a sua gama de produtos mediante a introdução de cordas de fibras sintéticas de gama superior. Por conseguinte, pode considerar-se que a indústria da União permaneceu estruturalmente viável.
(85)
Em virtude das conclusões sobre a situação da indústria da União estabelecidas nos considerandos (70) a (72), e de acordo com os argumentos referentes à análise sobre a probabilidade de reincidência do prejuízo constantes dos considerandos (74) a (79), pode igualmente considerar-se provável que a situação financeira da indústria da União ficasse seriamente deteriorada se os direitos anti-dumping viessem a caducar, o que levaria à reincidência de um prejuízo importante.
(86)
Com efeito, considerando os volumes e preços esperados das importações do produto em causa provenientes da Índia, a indústria da União correria um risco grave. Tal como se explica no considerando (78), essas importações levariam a novas diminuições da sua parte de mercado, volume de vendas e emprego, além de depreciarem os seus preços, o que resultaria numa deterioração da sua rendibilidade, que apresentaria níveis negativos, semelhantes aos constatados no inquérito inicial.
(87)
Tendo em conta o que precede, e na ausência de indicações em contrário, conclui-se que a manutenção das medidas em vigor não seria contrária ao interesse da indústria da União.
3. Interesse dos importadores/comerciantes independentes
(88)
A Comissão enviou questionários a 10 importadores/comerciantes independentes. Apenas uma destas empresas respondeu, comunicando a sua objecção ao processo. Contudo, dado que a empresa está coligada com um produtor indiano de cordas de fibras sintéticas, não pode ser considerada como um importador independente. O facto de a empresa ser um importador coligado implica que o seu interesse esteja intrinsecamente ligado ao do produtor indiano com ela coligado.
(89)
Nestas circunstâncias, conclui-se que não parecem existir razões imperiosas que indiquem que a manutenção das medidas afectaria negativamente, em grande medida, os importadores/comerciantes independentes em causa.
4. Interesse dos utilizadores
(90)
A Comissão enviou uma carta a uma associação de utilizadores industriais do produto em causa. Nenhum dos utilizadores apresentou uma resposta completa ao questionário, nem foram recebidas da associação quaisquer observações por escrito.
(91)
Dado a ausência de colaboração dos utilizadores e a probabilidade de o impacto das medidas anti-dumping ser negligenciável quando comparado com outros custos suportados pelas principais indústrias utilizadoras, como os relativos à construção naval, à engenharia mecânica e ao funcionamento das plataformas offshore, conclui-se que a manutenção das medidas não terá um impacto substancialmente negativo nesses utilizadores.
5. Conclusão
(92)
Pode esperar-se que a manutenção das medidas assegure que as importações objecto de dumping provenientes da Índia não sejam retomadas em quantidades substanciais, a breve trecho, no mercado da União. Assim, a indústria da União continuará a beneficiar de condições competitivas no mercado da União e verá reduzidas as ameaças de encerramentos e de quebra no emprego. Espera-se igualmente que os efeitos benéficos criem condições para que a indústria da União desenvolva produtos inovadores com base em tecnologias mais avançadas para aplicações novas e especializadas.
(93)
Refira-se igualmente que, segundo a análise do interesse dos importadores/comerciantes e dos utilizadores da União, não parecem existir razões imperiosas que indiquem que a manutenção das medidas teria um forte impacto negativo.
(94)
Tendo em conta as conclusões atrás expostas sobre o impacto da manutenção das medidas nos vários intervenientes no mercado da União, conclui-se que essa continuação não é contrária ao interesse da União.
H. MEDIDAS ANTI-DUMPING
(95)
Tendo em conta o que precede, ou seja, nomeadamente, que os produtores indianos dispõem de capacidades significativas não utilizadas, estão fortemente orientados para a exportação e estão cada vez mais presentes às portas do mercado da União, praticam preços de vendas de exportação para os mercados de outros países terceiros abaixo do valor normal e também muito abaixo dos preços praticados pela indústria da União durante o PIR, assim como atendendo à situação relativamente precária da indústria da União, considera-se provável que a Índia retome as práticas de dumping prejudicial se as medidas vierem a caducar.
(96)
Todas as partes interessadas foram informadas dos factos e considerações essenciais com base nos quais se tencionava recomendar a manutenção das medidas em vigor na sua forma actual. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem observações na sequência da divulgação dos referidos factos e considerações, mas nenhumas delas apresentou considerações que justificassem a alteração das conclusões antes referidas. As alegações relacionadas com a divulgação das conclusões foram tratadas nos respectivos considerandos do presente regulamento.
(97)
Com base no que precede, conclui-se que, nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base, os direitos anti-dumping instituídos pelo Regulamento (CE) n.o 1736/2004 deverão ser mantidos.
(98)
Não obstante, e sem ignorar que foi estabelecida a probabilidade de reincidência do dumping prejudicial, o presente processo caracteriza-se por circunstâncias especiais, nomeadamente a longa duração das medidas em vigor (que já foram prorrogadas uma vez) e as quantidades muito limitadas das importações efectivas provenientes da Índia, como se refere nos considerandos (21) a (24). Estes factos deverão também ser adequadamente reflectidos na duração da nova prorrogação das medidas anti-dumping, que deverá ser de três anos. No seguimento da divulgação das conclusões, o requerente afirmou que as medidas deveriam ser prorrogadas por cinco anos e que o raciocínio acima exposto em defesa de uma prorrogação mais limitada não se justificava.
(99)
Normalmente, a prorrogação das medidas nos termos do n.o 2 do artigo 11.o do regulamento de base é aplicável por um período de cinco anos. O inquérito concluiu que a indústria da União se encontrava ainda numa situação precária no final do PIR e que já há muito se deparava com dificuldades financeiras, tal como tinha sido estabelecido pelo inquérito inicial. Consequentemente, não lhe tinha ainda sido possível recuperar plenamente do dumping prejudicial. Todavia, vários indicadores de prejuízo mostravam que a instituição de medidas tinha já permitido melhorias substanciais. Da análise desta complexa situação pode concluir-se que é provável que a recuperação plena e consolidada dos efeitos prejudiciais das anteriores práticas de dumping venha a ter lugar num prazo mais curto do que os habituais cinco anos. A Comissão determinou que, considerando a análise do prejuízo total e a provável evolução do mercado com as medidas em vigor, um período de três anos deverá ser suficiente para que a indústria da União consolide a sua recuperação económica e financeira. Por estes motivos, não parece necessário manter as medidas por um período mais longo.
(100)
Considera-se, assim, que os factos estabelecidos pelo inquérito não justificam a prorrogação das medidas por um quinquénio completo e que a vigência das mesmas deverá, consequentemente, ficar limitada a três anos.
(101)
A taxa individual do direito anti-dumping definida no artigo 1.o foi estabelecida com base nas conclusões do inquérito inicial. Reflecte, assim, a situação apurada por esse inquérito relativamente à empresa em causa. A referida taxa do direito (contrariamente ao direito aplicável a nível nacional a «todas as outras empresas») é, pois, exclusivamente aplicável às importações de produtos originários da Índia e produzidos pela empresa em causa e, por conseguinte, pela entidade jurídica específica mencionada. Os produtos importados fabricados por qualquer outra empresa não expressamente mencionada no artigo 1.o, incluindo as entidades ligadas à empresa especificamente mencionada, não podem beneficiar dessa taxa, ficando sujeitos ao direito aplicável à escala nacional.
(102)
Qualquer pedido de aplicação de uma taxa do direito anti-dumping individual de uma empresa (na sequência, por exemplo, de uma alteração da designação da entidade jurídica ou da criação de novas entidades de produção ou de venda) deverá ser imediatamente apresentado à Comissão e conter todas as informações pertinentes, como a eventual alteração das actividades da empresa relacionadas com a produção, as vendas no mercado interno e as vendas de exportação, associadas, nomeadamente, a essa alteração da designação ou à criação dessas novas entidades de produção ou de venda. Se for caso disso, o presente regulamento será alterado nesse sentido, mediante a actualização da lista das empresas que beneficiam de direitos individuais,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de cordéis, cordas e cabos, entrançados ou não, mesmo impregnados, revestidos, recobertos ou embainhados de borracha ou de plástico, de polietileno ou de polipropileno, com excepção dos cordéis para atadeiras ou enfardadeiras, com mais de 50 000 decitex (5 g por metro), assim como de outras fibras sintéticas de nylon ou de outras poliamidas ou de poliésteres, com mais de 50 000 decitex (5 g por metro), actualmente classificados nos códigos NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 e 5607 50 19, originários da Índia.
2. As taxas do direito anti-dumping aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 e fabricados pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Taxa do direito
Código adicional TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Todas as outras empresas
82,0 %
8900
3. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é aplicável por um período de três anos.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 20 de Dezembro de 2010.