РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 917/2011 DO CONSELHO
de 12 de Setembro de 2011
que institui um direito anti-dumping definitivo e cobra definitivamente o direito provisório instituído sobre as importações de ladrilhos de cerâmica originários da República Popular da China
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de Novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objecto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o,
Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia, apresentada após consulta ao Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
A. PROCEDIMENTO
1. Medidas provisórias
(1)
Pelo Regulamento (UE) n.o 258/2011 (2) («regulamento provisório»), a Comissão instituiu um direito anti-dumping provisório sobre as importações de ladrilhos de cerâmica originários da República Popular da China («China»).
(2)
Em 31 de Maio de 2011, foi publicada uma rectificação (3) para corrigir determinados erros tipográficos, designadamente os nomes de alguns produtores-exportadores chineses que estavam errados no anexo I do regulamento provisório.
(3)
Na sequência da verificação de certas alegações recebidas após a publicação da rectificação que foram consideradas justificadas, constatou-se que alguns outros nomes estavam errados. Os nomes correctos de todas as empresas sujeitas ao direito médio ponderado são apresentados na lista do anexo I do presente regulamento.
(4)
Recorde-se que o processo foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada pela European ceramic tiles manufacturer’s Association (CET) («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam uma parte importante, neste caso mais de 30 %, da produção total da União de ladrilhos de cerâmica. Em conformidade com o considerando 24 do regulamento provisório, o inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de Abril de 2009 e 31 de Março de 2010 («período de inquérito» ou «PI»). No que se refere às tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo, a Comissão analisou os dados relativos ao período entre 1 de Janeiro de 2007 e o final do PI («período considerado»).
2. Procedimento subsequente
(5)
Na sequência da divulgação dos principais factos e considerações com base nos quais foi decidido instituir medidas provisórias («divulgação provisória»), várias partes interessadas apresentaram por escrito as suas observações sobre as conclusões provisórias. A Comissão concedeu uma audição às partes que o solicitaram e foram efectuadas audições com o Conselheiro Auditor a pedido de duas partes interessadas.
(6)
A Comissão continuou a procurar reunir todas as informações que considerou necessárias para as suas conclusões definitivas.
(7)
Todas as partes foram informadas dos principais factos e considerações com base nos quais a Comissão tencionava recomendar a instituição de um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ladrilhos de cerâmica originários da China e a cobrança definitiva dos montantes garantidos pelo direito provisório. Foi-lhes igualmente concedido um prazo para apresentarem as suas observações na sequência da divulgação desses factos e considerações.
(8)
As observações orais e escritas apresentadas pelas partes interessadas foram examinadas e, sempre que adequado, tomadas em consideração.
3. Partes interessadas no processo
3.1. Amostragem de produtores-exportadores chineses
(9)
Durante a selecção da amostra de produtores-exportadores, foi incluído um «grupo» requerente de empresas devido ao facto de o volume de exportação combinado dos dois produtores incluídos no alegado grupo os tornar, em conjunto, o terceiro maior exportador em volume para o mercado da União. Estas empresas alegaram uma relação baseada no artigo 143.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento (CEE) n.o 2454/93 da Comissão, de 2 de Julho de 1993, que fixa determinadas disposições de aplicação do Regulamento (CEE) n.o 2913/92 que estabelece o Código Aduaneiro Comunitário (4), segundo o qual as partes são consideradas coligadas se «tiverem juridicamente a qualidade de associados». Subsequentemente, o inquérito revelou que essas empresas não estavam coligadas neste sentido e, tal como referido no considerando 35 do regulamento provisório, esses dois produtores são tratados como entidades separadas.
(10)
Vários produtores-exportadores apresentaram observações alegando que estas duas empresas deveriam ter sido excluídas da amostra por apresentarem informações falsas ou enganosas. Esses produtores alegaram ainda, por conseguinte, que a margem de dumping média ponderada deveria ter sido calculada sem ter em conta as duas empresas incluídas na amostra.
(11)
A este respeito, é de salientar que as informações facultadas pelas mesmas partes antes da selecção da amostra foram julgadas suficientes para as considerar como coligadas e, dado o seu volume combinado de vendas de exportação para o mercado da União, foram incluídas na amostra. Na sequência das visitas de verificação às instalações destas duas empresas, a questão da sua relação foi examinada em pormenor. As informações facultadas pelas empresas em apoio da sua alegação de serem coligadas foram verificadas, tendo sido julgadas insuficientes para serem consideradas coligadas, contrariamente à opinião das próprias empresas nesta matéria. Consequentemente, concluiu-se que as referidas empresas não poderiam ser consideradas coligadas na acepção do artigo 143.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento (CEE) n.o 2454/93. Como as empresas colaboraram no inquérito, inclusive através do fornecimento de informações no que respeita à sua alegada relação, considera-se que não há motivos para as excluir da amostra. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(12)
Além disso, mesmo admitindo que a selecção de outras empresas para a amostra durante o inquérito teria conduzido a um volume sensivelmente mais elevado de exportações para o mercado da União durante o PI abrangido, teria sido difícil, no período de tempo disponível, investigar quaisquer empresas recém-seleccionadas. Por conseguinte, apesar do facto de se ter revelado que estas empresas não estavam coligadas, a amostra continua a cumprir os critérios previstos no regulamento de base. Por último, importa salientar que não há elementos de prova quanto ao facto de as empresas terem deliberadamente alegado que estavam coligadas a fim de serem incluídas na amostra.
(13)
Na ausência de quaisquer outras observações, confirmam-se os considerandos 5 e 6 do regulamento provisório.
3.2. Amostra de produtores da União
(14)
No seguimento da instituição das medidas provisórias, uma parte alegou que nenhum dos produtores da União que apoiam a denúncia tinha fornecido quaisquer respostas ao questionário da amostra, devendo, por conseguinte, ser considerados como não colaborantes no processo. Esta alegação foi mantida no seguimento da divulgação final.
(15)
No que respeita à alegação de que a falta de respostas ao questionário da amostra indicaria que os produtores da União que apoiam a denúncia não tinham colaborado, importa recordar que a CET foi a representante legal de todas as empresas autoras da denúncia. Tal como solicitado, a CET também forneceu, em nome dos autores da denúncia, as informações complementares sobre os dados para o PI. Tal como especificado no aviso de início, as informações com vista à selecção de uma amostra foram necessárias apenas para as empresas que ainda não tinham fornecido todas as informações necessárias. Isso significa que os produtores autores da denúncia tinham colaborado plenamente no inquérito, uma vez que haviam facultado todas as informações necessárias na fase da denúncia e que as actualizações necessárias no que respeita aos dados do PI tinham sido fornecidas, em seu nome, pelo respectivo representante legal durante o inquérito.
(16)
Uma parte interessada alegou que a divisão da indústria da União em diferentes segmentos e a cobertura geográfica da amostra significava que esta não seria estatisticamente válida. A este respeito, recorda-se que a indústria de ladrilhos de cerâmica da União é muito fragmentada, com mais de 500 produtores. Considerou-se igualmente que a indústria estava representada em todos os três segmentos da indústria, ou seja, grandes, médias e pequenas empresas. A fim de garantir que os resultados das grandes empresas não dominassem a análise do prejuízo e que a situação das empresas de pequena dimensão, que são colectivamente responsáveis pela maior parte da produção da União, fosse devidamente espelhada, considerou-se que todos os segmentos (ou seja, pequenas, médias e grandes empresas) deviam estar representados na amostra. Dentro de cada segmento, foram escolhidas as maiores empresas, desde que pudesse ser assegurada a representatividade geográfica.
(17)
Uma parte interessada alegou ainda que a Comissão não conseguiu demonstrar que a amostra continuou a ser representativa, após a retirada do produtor polaco e que, em qualquer caso, era insuficientemente representativa em termos de volume de vendas no mercado da União.
(18)
É correcto que um produtor polaco decidiu cessar a colaboração, pelo que teve de ser excluído da amostra. No entanto, para ser representativa não é necessário que uma amostra reflicta a distribuição geográfica exacta e o peso dos Estados-Membros produtores. Visto que a distribuição geográfica é apenas um dos factores a ter em conta para assegurar a representatividade, uma tal abordagem não seria administrativamente praticável. É antes suficiente que a amostra reflicta, em grande medida, proporções dos principais países produtores em causa. Avaliada segundo este critério, verificou-se que a retirada da empresa polaca não afectou a representatividade global da amostra. À luz do que precede, confirma-se que a amostra de produtores da União era suficientemente representativa, na acepção do artigo 17.o do regulamento de base.
(19)
No que respeita à alegação da representatividade global da amostra, recorde-se que, uma vez que a indústria da União está muito fragmentada, é inevitável que as empresas incluídas na amostra representem apenas uma parte relativamente reduzida da produção total da União. Em todo o caso, o artigo 17.o do regulamento de base prevê que o inquérito pode limitar-se a amostras estatisticamente válidas ou que constituam o volume mais representativo de produção, vendas ou exportações sobre o qual possa razoavelmente incidir o inquérito, sem, porém, indicar quaisquer limiares quantitativos específicos quanto ao nível desse volume representativo. Tendo em conta o que precede, confirma-se que a amostra seleccionada era representativa na acepção do artigo 17.o do regulamento de base.
(20)
Uma outra parte interessada alegou que a Comissão não conseguiu incluir na amostra produtores da União que oferecem preços de venda baixos e estão localizados em países como a Polónia e a República Checa; por isso, a amostra assim obtida não seria representativa dos preços médios de venda praticados pelos produtores da União.
(21)
Em resposta a essa alegação, a Comissão verificou que os preços médios de venda da amostra da indústria da União foram da mesma ordem que os preços médios de venda das estatísticas disponíveis ao público. De qualquer modo, e como explanado no considerando 125, o inquérito revelou que, mesmo tendo em conta os preços disponíveis ao público para aqueles países, as conclusões finais não mudariam significativamente.
(22)
Algumas partes apresentaram observações sobre a metodologia utilizada para seleccionar a amostra da indústria da União comparativamente à selecção da amostra dos exportadores chineses, que foi exclusivamente baseada no volume de exportação.
(23)
Quanto às diferentes metodologias utilizadas para a selecção da amostra de produtores da União, por um lado, e dos produtores exportadores chineses, por outro, note-se que as metodologias foram utilizadas de acordo com os objectivos do exercício de amostragem. No que respeita à indústria da União, a Comissão tem de avaliar a situação da indústria no seu conjunto, tendo, por isso, sido escolhidos os critérios que deverão assegurar a imagem mais representativa de todo o sector. No que diz respeito aos exportadores chineses, considerou-se adequado optar por uma amostra baseada no maior volume de exportações do produto em causa, tendo, por isso, os maiores exportadores sido incluídos na amostra. Note-se ainda que no artigo 17.o do regulamento de base não há qualquer obrigação no sentido de ambas as amostras serem seleccionadas com base nos mesmos critérios. Além disso, no presente caso, antes de finalizar a amostra de produtores-exportadores chineses, as partes colaborantes na China, bem como as autoridades chinesas, tiveram a oportunidade de apresentar as suas observações sobre a proposta de amostra. Foram recebidas observações respeitantes à composição da amostra, mas não no que respeita à sua representatividade.
(24)
Após a divulgação final, uma associação de importadores alegou que o artigo 17.o do regulamento de base implicava que as amostras de produtores da União e de produtores-exportadores deviam ser seleccionadas com base nos mesmos critérios. Várias partes chinesas continuaram a alegar, na sequência da divulgação final, que existe discriminação entre o tratamento dos produtores-exportadores chineses e os produtores da União na escolha das respectivas amostras.
(25)
Em resposta à alegação, após a divulgação final, de que devem ser aplicados os mesmos critérios na selecção das amostras de produtores da União e de produtores-exportadores, pelas razões referidas no considerando 23, considera-se que estas amostras podem ser seleccionadas com base em critérios diferentes. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(26)
Tendo em conta o facto de, tal como referido no considerando 23, não terem sido recebidas quaisquer observações no que respeita à representatividade da amostra, estas partes alegaram que, no momento da selecção das amostras, as partes chinesas não foram informadas de que estavam a ser utilizados critérios de selecção diferentes para a selecção das amostras, pelo que não tinham podido apresentar as suas observações sobre esse facto.
(27)
Quanto ao facto de as partes chinesas não terem sido informadas dos diferentes critérios utilizados na selecção das amostras, é prática normal, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 2, do regulamento de base, consultar as partes sobre a composição das amostras propostas para a sua própria categoria, por exemplo, os produtores-exportadores apenas serão consultados sobre a proposta de amostra dos produtores-exportadores. Nestas circunstâncias, a alegação destas partes no que toca à incapacidade de apresentar as suas observações sobre os diferentes critérios de selecção para as várias amostras aquando da selecção das amostras não é tida em consideração.
(28)
Após a divulgação final, uma parte interessada alegou que, ao ter em conta os diferentes segmentos para efeitos de selecção da amostra, a Comissão violou o artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base, segundo o qual a análise deve ser efectuada em relação à indústria da União no seu conjunto e não a certos grupos ou tipos de empresas.
(29)
A alegação de que a divisão da amostra em três segmentos viola o artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base não pode ser aceite. Como se pode deduzir do considerando 23, a amostra seleccionada representava toda a indústria da União e não apenas um grupo específico de empresas, como alegado pela parte em causa. Além disso, o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base permite especificamente a selecção de uma amostra para a determinação do prejuízo. Por conseguinte, esta alegação era infundada e foi rejeitada.
(30)
Após a divulgação final, a mesma parte interessada contestou o facto de se ter tido em conta a distribuição geográfica para efeitos da selecção da amostra, argumentando que a União é um mercado único e que o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base só permite que uma amostra seja seleccionada com base no volume mais representativo.
(31)
Quanto à alegação sobre a utilização do critério da distribuição geográfica, convém observar que esta é uma indústria fragmentada e que, para avaliar a representatividade das empresas seleccionadas, é utilizada a distribuição geográfica dos produtores entre os Estados-Membros, a fim de reflectir as diferentes situações que podem ser encontradas na União. A amostra abrange Estados-Membros onde é fabricada cerca de 90 % da produção da União; após a retirada da empresa polaca, este nível manteve-se elevado, em cerca de 80 %. Assim, a metodologia aplicada pela Comissão assegurou que a amostra fosse representativa da produção da União no seu conjunto e estivesse conforme com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base. Por conseguinte, a alegação foi rejeitada.
(32)
Na sequência da divulgação final, uma parte interessada alegou que apenas foram seleccionadas pequenas e médias empresas na amostra dos produtores da União, que alegadamente tinham custos e preços superiores aos das grandes empresas chinesas.
(33)
Este argumento não foi apoiado por qualquer elemento de prova. Note-se que a amostra incluiu empresas de todos os segmentos. Além disso, para além da dimensão da empresa, há outros factores que podem ter um impacto nos custos, como os custos das matérias-primas, de amortização ou de utilização da capacidade.
4. Direitos das partes
4.1. Confidencialidade do nome dos autores da denúncia e das empresas que apoiam a denúncia
(34)
Uma parte interessada alegou que a falta de informações sobre a identidade do autor da denúncia não permitia que as partes interessadas pudessem exercer plenamente os seus direitos de defesa. Alegou-se igualmente que, uma vez que alguns produtores não tinham requerido a confidencialidade do seu nome, não se justificava o pedido de anonimato.
(35)
Uma parte reiterou a sua alegação de que não havia motivos para a confidencialidade no que se refere aos nomes da maioria dos produtores autores da denúncia e dos apoiantes da denúncia. Em especial, foi alegado que nenhum elemento de prova em apoio dos pedidos de confidencialidade tinha sido incluído, pelas partes interessadas, no ficheiro aberto para inspecções. Foi ainda alegado que a falta de conhecimento da identidade das empresas incluídas na amostra significava que outras partes interessadas tinham sido incapazes de apresentar as suas observações sobre a exactidão da avaliação dos microindicadores.
(36)
Em resposta à divulgação final, a mesma parte questionou se todas as empresas coligadas dos produtores incluídos na amostra tinham apresentado uma resposta ao questionário.
(37)
Recorde-se que o artigo 19.o do regulamento de base prevê a protecção das informações confidenciais em circunstâncias em que a divulgação possa favorecer de forma significativa um concorrente ou ter efeitos manifestamente desfavoráveis para a pessoa que a forneceu ou para aquela junto da qual foi obtida. Uma grande maioria dos autores da denúncia manifestou o desejo de que a sua identidade seja mantida confidencial e apresentou elementos de prova suficientes que demonstram que existe, de facto, uma possibilidade significativa de retaliação, nomeadamente sob a forma de perdas de vendas para esses produtores, caso os seus nomes fossem divulgados. Por conseguinte, o pedido dessas empresas foi aceite pelos serviços da Comissão.
(38)
No que respeita à alegação de que alguns produtores não tinham requerido o tratamento confidencial do seu nome, note-se que esse facto não prejudica o direito de outras empresas solicitarem esse tratamento, quando sejam apresentados motivos suficientes. A apreciação de tais pedidos foi realizada numa base caso a caso, pelo que a alegação é rejeitada.
(39)
No referente à questão de saber se todas as empresas coligadas dos produtores da União incluídos na amostra apresentaram uma resposta ao questionário, note-se que, por princípio, a ausência de resposta de um produtor coligado da União não iria como tal impedir necessariamente a Comissão de chegar a conclusões fiáveis sobre o prejuízo, desde que as respostas ao questionário apresentadas pudessem ser verificadas. O que aconteceria no caso de as empresas coligadas serem entidades jurídicas distintas com contabilidade separada.
5. Âmbito do inquérito. Inclusão das importações provenientes da Turquia
(40)
Uma parte, representando os interesses dos produtores-exportadores, alegou que as importações do produto em causa provenientes da Turquia deviam ter sido incluídas no âmbito do presente inquérito.
(41)
No que diz respeito à não inclusão das importações originárias da Turquia na denúncia, convém notar que na fase inicial não se dispunha, relativamente a este país, de elementos de prova de dumping, de prejuízo e de nexo de causalidade que justificassem o início de um processo anti-dumping relativo a essas importações. A alegação de que a Turquia devia ter sido incluída no âmbito do inquérito foi, por conseguinte, rejeitada.
B. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
(42)
Na sequência da instituição das medidas provisórias, uma parte interessada indicou que tinha havido alterações nos códigos NC que abrangem o produto em causa constante do regulamento que institui medidas provisórias, em comparação com as do aviso de início, e pediu esclarecimentos sobre as razões dessas diferenças e se as mesmas implicavam uma alteração da definição do produto.
(43)
Neste contexto, é de salientar que as diferenças entre os códigos da NC indicados no regulamento que institui medidas provisórias e os mencionados no aviso de início não estão ligadas a uma alteração da definição do produto ou do âmbito do inquérito. As alterações não modificam os tipos de ladrilhos abrangidos, mas referem-se apenas à necessidade de ter em conta as alterações de carácter geral à Nomenclatura Combinada, tal como previsto no Regulamento (UE) n.o 861/2010 da Comissão, que entrou em vigor em 1 de Janeiro de 2011 (5).
(44)
Uma parte interessada solicitou a exclusão de determinados mosaicos de cerâmica da definição do produto. A parte alegou que, no caso da instituição de medidas, esta categoria do produto em causa perderia competitividade em relação a outros produtos com que é permutável e que, de qualquer modo, não se verifica dumping neste segmento específico.
(45)
No tocante a esta alegação, o inquérito revelou que os mosaicos de cerâmica e outros tipos de ladrilhos de cerâmica têm as mesmas características físicas e técnicas de base, pelo que se não justifica uma revisão da definição do produto. No que respeita à ausência de dumping neste segmento, o que não é apoiado por qualquer elemento de prova, a análise do dumping e do prejuízo tem de reflectir a situação do produto em causa no seu todo. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(46)
Tendo em conta o que precede e na ausência de quaisquer outras observações sobre o produto em causa ou o produto similar, confirmam-se os considerandos 25 a 32 do regulamento que institui medidas provisórias.
C. DUMPING
1. Tratamento de economia de mercado («TEM»)
(47)
Na ausência de quaisquer outras observações ou conclusões relativas ao tratamento de economia de mercado, confirmam-se as conclusões estabelecidas nos considerandos 33 a 40 do regulamento provisório.
2. Tratamento individual («TI»)
(48)
Não foram recebidas quaisquer observações relativamente à decisão de conceder ou recusar o TI a empresas individuais.
(49)
No entanto, dois importadores questionaram a validade, no seu conjunto, da análise do TI realizada pela Comissão, alegando que a União distribui anualmente subvenções através do regime dos fundos estruturais.
(50)
A este respeito, note-se que o artigo 9.o, n.o 5, do regulamento de base prevê as condições a satisfazer para poder beneficiar do estatuto TI. A alegada existência de subvenções na União é irrelevante para efeitos desse exame. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada, mantendo-se as conclusões estabelecidas nos considerandos 41 a 44 do regulamento provisório.
3. Exame individual («EI»)
(51)
Foram apresentados pedidos de um EI por oito produtores-exportadores colaborantes, nos termos do artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base. Foi decidido efectuar um EI para um produtor-exportador, Kito Group, uma vez que não era demasiado moroso fazê-lo. Este grupo representava, de longe, o maior volume de exportação dos oito produtores que solicitaram o EI.
(52)
Este grupo solicitou o TI. Após o exame deste pedido, propôs-se inicialmente conceder o TI ao Kito Group, uma vez que não havia razões para não o fazer.
(53)
Na sequência da divulgação final, o autor da denúncia alegou que o artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base não parece permitir um número limitado de pedidos de EI em situações em que tenham sido recebidos numerosos pedidos. O autor da denúncia alegou que esse ponto de vista foi apoiado por numerosos inquéritos anti-dumping anteriores. A este respeito, note-se que o valor de referência no artigo 17.o, n.o 3, do regulamento de base para examinar os pedidos de EI é saber se esses exames individuais se tornariam demasiado morosos e impediriam a conclusão do inquérito num prazo razoável. No inquérito em apreço e tal como referido no considerando 51, o exame de um dos oito pedidos de EI não foi demasiado moroso. Quanto a inquéritos anteriores em que foram tratados pedidos de EI, refira-se que a extensão da natureza morosa desses pedidos e a necessidade da conclusão atempada de um inquérito tem de ser avaliada caso a caso. À luz do que precede, as alegações do autor da denúncia são rejeitadas.
(54)
Na sequência da divulgação final, foram recebidas informações e elementos de prova de que o Kito Group poderá não ter divulgado todas as empresas coligadas do grupo, pelo que os resultados relativos ao grupo poderiam estar incompletos. Foi dada ao grupo a oportunidade de apresentar observações sobre o assunto, tendo o mesmo sido informado de que o artigo 18.o do regulamento de base poderia não ser aplicável. Em resposta, o grupo confirmou que, de facto, não tinha divulgado duas empresas coligadas na sua resposta ao questionário anti-dumping, argumentando, porém, que - como se tratava de um mero lapso sem consequências, dado que essas empresas não estavam envolvidas na produção e/ou comercialização do produto em causa - tal não devia ter influência nos resultados No entanto, o facto de não ter sido divulgada a existência destas duas empresas não permitiu uma avaliação e verificação correctas das actividades do grupo relativamente ao produto em causa. Nestas circunstâncias, conclui-se que o grupo não facultou as informações necessárias dentro dos prazos apropriados, pelo que as conclusões relativamente à empresa são feitas com base nos dados disponíveis em conformidade com o artigo 18.o do regulamento de base.
4. Valor normal
4.1. Escolha do país análogo
(55)
Dois importadores apresentaram observações contra a escolha dos Estados Unidos da América («EUA») como país análogo, alegando que os EUA constituem uma escolha inadequada como país análogo devido à sua insignificante produção própria, e à sua falta de competitividade no mercado mundial. Alegaram ainda que os EUA foram seleccionados de um modo irrazoável, alegando que a ausência de países análogos alternativos foi causada por pressões indevidas exercidas pela Associação dos produtores da União sobre os produtores de outros países análogos possíveis, a fim de desencorajar a sua eventual colaboração. Dois importadores alegaram que a Comissão não teve em conta as informações provenientes de um certo número de possíveis países colaborantes e que não foram considerados os dados disponíveis ao público provenientes de associações nacionais ou transnacionais de produtores em países terceiros.
(56)
Começando pelo último argumento, recorde-se que são necessárias informações específicas da empresa com vista a realizar o inquérito sobre o nível de dumping. Por conseguinte, este argumento foi rejeitado.
(57)
No que diz respeito às alegações de pressões indevidas exercidas pela Associação dos produtores da União a fim de desencorajar a colaboração, note-se que não foram fornecidos elementos de prova. Por isso, essas observações tiveram de ser rejeitadas.
(58)
Estes importadores alegaram ainda que o volume de produção anual de ladrilhos de cerâmica nos EUA era de aproximadamente 60 milhões de m2 por ano, e não 600 milhões de m2 como referido no considerando 51 do regulamento provisório. Isso foi verificado, tendo-se constatado estar correcto.
(59)
No que respeita à adequação dos EUA como país análogo, tendo em conta o nível de produção significativamente mais baixo, convém salientar que o mercado dos EUA é altamente competitivo - existem várias empresas de produção local e o volume de importação é significativo. Além disso, tal como mencionado no considerando 52 do regulamento provisório, não existem elementos de prova da existência de quaisquer barreiras não pautais que possam ser um grande obstáculo à concorrência no mercado. Nestas circunstâncias, apesar do volume de produção inferior, mantém-se inalterada a conclusão geral de que os EUA são um país análogo adequado.
(60)
Dois importadores alegaram que os preços unitários de venda dos ladrilhos produzidos nos EUA no mercado interno dos EUA eram muito superiores aos do mercado da União e que, quando comparados com os preços de exportação, davam azo a práticas de dumping. Este argumento foi considerado irrelevante para efeitos do presente processo, uma vez que tais alegações, partindo do princípio de que haveria elementos de prova prima facie para as mesmas, só poderiam ser minuciosamente examinadas num processo anti-dumping separado relativo aos EUA. Por isso, o argumento não foi tido em conta.
(61)
Estes importadores alegaram ainda que o produtor colaborante dos EUA era detido por produtores da União ou estava associado aos mesmos, pelo que o inquérito apresentava falhas na medida em que os dados obtidos não eram independentes.
(62)
Recorde-se que os dados apresentados pelo produtor dos EUA que colaborou no inquérito foram verificados no local. Por conseguinte, esta alegação foi considerada irrelevante e não foi tida em conta.
(63)
Estes importadores alegaram ainda que os volumes de exportação dos EUA eram limitados. Este argumento foi considerado irrelevante para a selecção do país análogo, uma vez que os dados do país análogo são utilizados para determinar o valor normal e não os preços de exportação. Por isso, o argumento foi rejeitado.
(64)
Por último, estes mesmos importadores alegaram que não se justificava manter a confidencialidade de identidade, volume, valor e qualidade da produção do produtor análogo colaborante. Recorde-se que o produtor análogo colaborante solicitou confidencialidade devido ao receio de retaliação comercial, e esse pedido foi considerado justificado. Além disso, não é de excluir que o fornecimento de quaisquer dos dados que os importadores pedissem, mesmo em intervalos, poderia levar à identificação do produtor do país análogo. Por conseguinte, a alegação dos importadores não foi tida em conta.
(65)
Após a divulgação final, os dois importadores supramencionados repetiram um certo número das suas alegações acima referidas, sem, no entanto, apresentarem quaisquer outros elementos de prova fundamentados. Nestas circunstâncias, as suas alegações são rejeitadas.
(66)
Além disso, estes dois importadores alegaram igualmente que, como o produtor colaborante dos EUA é alegadamente controlado por um produtor da União, a escolha desta empresa dos EUA como produtor adequado de país análogo está viciada. Em especial, alegaram que a empresa dos EUA não é economicamente independente e, como tal, não pode servir como valor de referência para o dumping. Os importadores citam o artigo 2.o, n.o 1, terceiro e quarto parágrafos, do regulamento de base, como justificação para essa alegação. Em resposta a esta alegação, há que referir em primeiro lugar que, tal como mencionado no considerando 23 do regulamento provisório e no 69 infra, o produtor colaborante dos EUA solicitou o anonimato e o pedido foi aceite. Nestas circunstâncias, não se pode confirmar ou rejeitar se existe uma relação entre a empresa dos EUA e um produtor da União. No entanto, note-se que as disposições supramencionadas do regulamento de base dizem respeito à forma de tratar os preços de venda de uma empresa objecto de inquérito quando esta vende a uma parte coligada. Estas disposições não dizem respeito à questão de uma possível relação entre um produtor do país análogo e um produtor da União. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(67)
Após a divulgação final, uma associação de importadores fez numerosas alegações. Em primeiro lugar, aduziu que o alegadamente baixo volume de vendas dos produtores dos EUA no respectivo mercado interno comparativamente às exportações chinesas para a União tornavam os EUA um mercado de país análogo inadequado. A este respeito, na análise dos possíveis países análogos, o nível de concorrência nesses países é, nomeadamente, um dos elementos examinados. O facto de os níveis de vendas internas da indústria interna e de importações provenientes do país objecto de inquérito serem semelhantes não é uma condição prévia para considerar que um país é um país análogo adequado. No que respeita a estas alegações, para o inquérito, e tal como referido no considerando 59, o mercado norte-americano foi considerado suficientemente competitivo para ser uma escolha adequada. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(68)
A associação de importadores alegou igualmente que não considera que o facto de as importações no mercado dos EUA serem significativas era relevante para escolher os EUA como país análogo. No que respeita a esta alegação, note-se que o nível de importações é efectivamente um dos factores importantes examinados aquando da selecção de um país análogo adequado. A combinação da produção interna e de importações elevadas contribui para um mercado concorrencial como mencionado no considerando 59. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(69)
A associação de importadores perguntou ainda que elementos de prova tinham sido fornecidos pelo produtor colaborante do país análogo para provar o risco de retaliação comercial, tal como mencionado no considerando 64. A este respeito, a empresa dos EUA assinalou que existem numerosos produtores-exportadores chineses de ladrilhos de cerâmica no mercado dos EUA com os quais a empresa americana concorre relativamente aos mesmos clientes. Nestas circunstâncias, a empresa americana declarou que receava uma retaliação comercial se a sua identidade fosse revelada. Quanto aos elementos de prova fornecidos para provar o risco de retaliação, note-se que o possível risco resultante do facto de a empresa americana e os produtores-exportadores chineses activos no mercado dos EUA estarem em concorrência relativamente aos mesmos clientes foi considerado plausível. Nestas circunstâncias, o pedido de anonimato da empresa foi aceite.
(70)
A associação aduziu ainda que, uma vez que o preço de venda médio no mercado interno dos Estados Unidos dos ladrilhos de cerâmica produzidos no país foi alegadamente várias vezes superior ao preço das importações da União provenientes da China, o produto dos EUA não é um «produto similar» ao produto importado da China. A este respeito, o facto de esses dois preços diferirem entre si não é uma razão para considerar que o produto norte-americano não seja similar ao produto em causa. Tal como referido no considerando 32 do regulamento provisório, apurou-se que o produto em causa e, nomeadamente, o produto produzido e vendido no mercado interno dos EUA têm as mesmas características físicas e técnicas de base, bem como as mesmas utilizações de base. Por conseguinte, são considerados produtos similares na acepção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base. A alegação da associação é, portanto, rejeitada.
(71)
Por último, a associação perguntou por que é que a União não foi considerada como um país análogo adequado na ausência de colaboração de outros países terceiros que não os EUA. A este respeito, uma vez que os EUA foram considerados um país análogo, como referido no considerando 59, não surgiu a necessidade de examinar outros possíveis mercados. Por conseguinte, o pedido da associação foi rejeitado.
(72)
Na ausência de outras observações, confirma-se que a escolha dos EUA como país análogo foi adequada e razoável, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base, pelo que são confirmados os considerandos 45 a 54 do regulamento provisório.
4.2. Determinação do valor normal
(73)
Dois importadores argumentaram que, sem informações relativas à produção do produtor dos EUA em termos de volume, as partes interessadas não podiam verificar se, devido às economias de escala, podia haver uma diferença significativa nos custos de produção do produtor dos EUA comparativamente aos produtores chineses incluídos na amostra que produziam anualmente mais de 10 milhões de m2 de ladrilhos de cerâmica. Estes importadores alegaram ainda que os volumes de produção do produtor análogo e dos produtores chineses não eram comparáveis, dado o volume de produção mais baixo do produtor análogo ou no país análogo. Recorde-se que o volume de produção do produtor análogo colaborante é confidencial, pelo que não pode ser divulgado. Recorde-se também que a indústria chinesa é muito fragmentada e, na sua maioria, composta por PME. Por conseguinte, tais argumentos foram considerados sem fundamento.
(74)
Estes importadores assinalaram que, uma vez que o artigo 2.o, n.o 1, segundo parágrafo, do regulamento de base exige que o valor normal seja estabelecido com base em preços de «outros vendedores ou produtores», foi um erro estabelecer o valor normal com base nos dados de uma única empresa.
(75)
Recorde-se, a este respeito, que o presente processo se refere a importações provenientes de um país sem uma economia de mercado em que o valor normal tem de ser determinado em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.o 7, alínea a), do regulamento de base. Por conseguinte, esta alegação foi rejeitada.
(76)
Na sequência da divulgação final, uma associação de importadores declarou que considerava que o valor normal no país análogo não podia ser estabelecido com base nos dados fornecidos por uma empresa. Todavia, pelas razões apresentadas no considerando 75, esta alegação é rejeitada.
(77)
Por último, estes importadores alegaram que o produto do produtor análogo carecia de representatividade, visto que servia exclusivamente o segmento de preços elevados. Uma vez que foi aceite o pedido de confidencialidade do produtor análogo, esta alegação não é confirmada nem rejeitada. Em qualquer caso, ainda que a alegação fosse correcta, tal como explicado no considerando 61 do regulamento provisório, sempre que se justificava foram efectuados ajustamentos no valor normal calculado, a fim de ter em conta todos os tipos de ladrilhos, incluindo a revenda sob outra marca (re-sale branding). Por conseguinte, considerou-se esta alegação infundada, pelo que foi rejeitada.
4.3. Preço de exportação
(78)
Na sequência da divulgação final, um produtor-exportador alegou que as vendas de certos tipos de ladrilhos de cerâmica para a União no PI tinham sido incorrectamente classificadas pelos serviços da Comissão e que a margem de dumping da empresa devia ser corrigida em conformidade. A este respeito, constatou-se durante a visita de verificação às instalações da empresa que a empresa tinha classificado incorrectamente certos ladrilhos de cerâmica, tendo a empresa sido informada desse facto. Estes ladrilhos foram, então, correctamente reclassificados para efectuar um cálculo exacto do dumping. Sendo assim, a alegação da empresa é rejeitada.
(79)
Na sequência da divulgação final, o mesmo produtor-exportador alegou que algumas transacções relativas a vendas de exportação para a União no PI não tinham sido tidas em conta no cálculo da margem de dumping da empresa. A este respeito, verificou-se que estas transacções não tinham sido tomadas em consideração porque as datas das facturas produziam efeitos após o termo do PI. Atendendo ao que precede, a alegação da empresa é rejeitada.
(80)
Na ausência de quaisquer observações relativas aos preços de exportação, confirma-se o considerando 59 do regulamento provisório.
4.4. Comparação
(81)
Foram apresentadas observações no que respeita à comparação entre o valor normal e o preço de exportação.
(82)
Um produtor-exportador alegou que, para o cálculo do seu valor CIF, devia ser tido em conta o facto de as vendas de exportação terem sido efectuadas através de comerciantes independentes. Esta alegação foi considerada justificada, tendo os valores CIF sido recalculados, subsequentemente, para este exportador. Na sequência da divulgação final, o autor da denúncia alegou que este novo cálculo dos preços de exportação não deveria ter sido efectuado, uma vez que a informação facultada pelos comerciantes independentes não era fiável; alegadamente, apenas alguns comerciantes através dos quais o produtor-exportador vendeu o seu produto tinham fornecido informações. A este respeito, verificou-se que todos os comerciantes independentes através dos quais o produtor-exportador vendeu tinham fornecido informações sobre os preços. Por conseguinte, esta alegação é rejeitada.
(83)
Um outro produtor-exportador alegou que o custo de seguro não tinha sido correctamente tido em conta no cálculo do seu valor CIF. Esta alegação foi considerada justificada, pelo que os valores CIF deste exportador foram corrigidos em conformidade.
(84)
Um grupo de empresas exportadoras alegou que o custo de seguro incluído nos seus valores CIF tinha sido calculado erradamente. Esta alegação foi considerada justificada, pelo que os valores CIF foram recalculados. Além disso, verificou-se que, para uma das empresas do grupo, não tinham sido tidos em conta os custos de movimentação ao estabelecer o valor à saída da fábrica. Também isso foi corrigido.
(85)
Dois importadores alegaram que o cálculo dos preços de exportação devia ter em conta a evolução da taxa de câmbio do dólar dos Estados Unidos durante o PI. Recorde-se, contudo, que, em conformidade com a prática habitual da Comissão, foram utilizadas taxas de câmbio mensais para a conversão de divisas durante o PI. Por conseguinte, a evolução das taxas de câmbio durante o PI foram efectivamente tomada em consideração.
(86)
Na sequência da divulgação final, um produtor-exportador alegou que, uma vez que o valor normal foi determinado com base nos dados de um produtor no país análogo, não tendo, por isso, sido possível divulgar dados precisos por razões de confidencialidade, era imperativo garantir que foram efectuados ajustamentos, sempre que adequado, a fim de assegurar a comparabilidade do produto, para efeitos dos cálculos do dumping. A este respeito, tal como mencionado no considerando 61 do regulamento provisório, foram efectuados ajustamentos, sempre que necessário, a fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação.
(87)
Na sequência da divulgação final, dois importadores alegaram que o produtor dos EUA colaborante serve exclusivamente o sector dos ladrilhos de cerâmica de preços elevados enquanto os produtores-exportadores chineses servem o segmento de preços baixos. Estes importadores alegaram ainda que não lhes foram divulgados os ajustamentos necessários nos termos do artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base para assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação. A este respeito, note-se que o considerando 61 do regulamento provisório explica que foram efectuados os ajustamentos para assegurar uma comparação equitativa.
4.5. Margens de dumping para os exportadores colaborantes incluídos na amostra
(88)
As margens de dumping definitivas para os produtores colaborantes incluídos na amostra, tendo em conta todos as observações atrás referidas, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Nome da empresa/grupo
Margem de dumping definitiva
Shandong Yadi Co. Ltd.
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd.
67,7 %
4.6. Margem de dumping para todos os outros produtores-exportadores colaborantes
(89)
Em consequência das alterações no cálculo das margens de dumping, tal como mencionado no considerando 88, a margem de dumping média ponderada da amostra, que se baseia nas margens de dumping dos quatro produtores-exportadores colaborantes incluídos na amostra, é de 30,6 %. Neste contexto, note-se que, para a Heyuan Becarry Co Ltd, à qual não foi concedido nem o TEM nem o TI, a margem de dumping foi calculada da forma descrita no considerando 88 do regulamento provisório. Em conformidade com o artigo 9.o, n.o 6, primeira frase, do regulamento de base, esta margem de dumping foi utilizada para calcular a margem de dumping média ponderada das partes incluídas na amostra, aplicada aos exportadores colaborantes não incluídos na amostra. Além disso, uma vez que à Heyuan Becarry Co. Ltd. não foi concedido o TEM e se apurou que as suas decisões em matéria de vendas de exportação estavam sujeitas a uma interferência significativa do Estado, o direito aplicável a importações da Heyuan Becarry Co Ltd deverá ser o aplicável a importações de exportadores colaborantes não incluídos na amostra.
(90)
No que respeita ao método de cálculo da margem de dumping para a Heyun Becarry Co. Ltd. que, como já se disse, foi um produtor-exportador colaborante incluído na amostra ao qual não foi concedido o TI, conforme referido no considerando 65 do regulamento provisório, a referência nesse considerando ao considerando 64 do mesmo regulamento deveria, antes, remeter para o considerando 62.
4.7. Margem de dumping para a empresa que solicitou um exame individual
(91)
Para a empresa mencionada nos considerandos 51 a 54 supra, a qual foi examinada individualmente com vista à aplicação do artigo 18.o do regulamento de base, é aplicável a margem de dumping a nível nacional.
4.8. Margem de dumping para todos os outros produtores-exportadores não colaborantes
(92)
Na ausência de quaisquer observações relativas ao cálculo da margem de dumping para todos os outros produtores-exportadores, confirmam-se os considerandos 66 a 67 do regulamento provisório.
(93)
Tendo em conta as observações expressas nos considerandos 81 a 85, a margem de dumping à escala nacional é estabelecida em 69,7 %.
4.9. Observações sobre a lista dos exportadores colaborantes
(94)
Foram recebidas alegações sugerindo que 13 dos produtores-exportadores que beneficiam do direito médio ponderado provisório ao abrigo do regulamento provisório, e que estão incluídos no anexo desse regulamento, eram apenas comerciantes e não produtores, pelo que não deveriam ter sido incluídos no anexo.
(95)
Após uma análise mais aprofundada, verificou-se que estas alegações eram correctas no caso de cinco empresas. Estas empresas foram informadas da intenção de retirá-las do anexo em causa, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem as suas observações. Três destas empresas não apresentaram novas observações, tendo duas empresas feito novas alegações sobre esta matéria. Estas novas alegações não continham elementos de prova suficientes para mostrar que estas empresas eram, de facto, produtores-exportadores do produto em causa, pelo que foram rejeitadas. Por conseguinte, estas cinco empresas foram retiradas da lista de empresas que beneficiam do direito definitivo médio ponderado.
4.10. Factos verificados após o PI
(96)
Desde a divulgação das conclusões provisórias, a relação entre um grupo de dois produtores-exportadores colaborantes terá alegadamente sido dissolvida devido a alterações na estrutura accionista. Como resultado, uma destas empresas solicitou um direito individual, independente do da outra empresa.
(97)
As informações facultadas dão a entender que as ligações entre estas duas empresas foram dissolvidas após o PI. O impacto desta alegada divisão na estrutura do grupo, assim como o pedido de uma das empresas para obter uma taxa de direito individual, necessitaria de ser reexaminado em pormenor. A este respeito, se uma ou ambas as empresas solicitarem um reexame da sua situação após esta alegada divisão, isso pode ser analisado em devido tempo, em conformidade com o disposto no regulamento de base. Nestas circunstâncias, é rejeitado o pedido da empresa para beneficiar de um direito individual no presente inquérito.
(98)
Na sequência da divulgação final, o autor da denúncia alegou que, para um dos produtores-exportadores coligados, referidos no considerando 97, devia ser calculado um direito separado, porque havia elementos de prova de que praticava dumping a um nível superior ao do outro produtor-exportador. A este respeito, note-se que o facto de não calcular, para os produtores-exportadores coligados durante o PI de um inquérito, uma margem de dumping média ponderada e um direito médio ponderado daria lugar a uma evasão de direitos por parte do produtor-exportador sujeito à taxa mais elevada. Uma vez que se apurou que os dois produtores-exportadores em causa no presente inquérito estavam coligados durante o PI, não há motivos para o estabelecimento de direitos separados para cada um deles. Tal com referido no considerando 97, se uma ou ambas as empresas solicitarem um reexame da sua situação na sequência da sua alegada divisão, isso pode ser considerado em sintonia com o disposto no regulamento de base. Nestas circunstâncias, é rejeitada a alegação do autor da denúncia.
D. PREJUÍZO
1. Produção da União e indústria da União
(99)
Na ausência de quaisquer observações ou novas conclusões relativas à produção da União e da indústria da União, confirmam-se as conclusões dos considerandos 68 a 70 do regulamento provisório.
1.1. Consumo da União
(100)
Na ausência de quaisquer observações ou conclusões relativas ao consumo da União, confirmam-se as conclusões dos considerandos 71 e 72 do regulamento provisório.
2. Importações provenientes da China
(101)
Uma parte interessada pôs em causa a análise das importações, aduzindo que tanto a denúncia como o regulamento provisório não dispunham de dados sobre o volume de importações, alegando que uma medição em m2 é uma medição da área e não do volume.
(102)
Outra parte interessada alegou que a evolução dos preços e do volume de importações provenientes da China apenas mostrou flutuações comerciais normais, não podendo, por conseguinte, ser uma indicação do comportamento dos exportadores chineses em termos de dumping.
(103)
Após a divulgação final, uma parte pôs em causa a fiabilidade das estatísticas do Eurostat, alegando que os preços reais de importação chineses são mais elevados e, por conseguinte, comparáveis a preços de importação de outros países terceiros. Além disso, foi alegado que isso teria um efeito nas margens de dumping estabelecidas.
(104)
Outra parte interessada alegou que as suas próprias análises das estatísticas do Eurostat em termos de parte de mercado e preço de importação eram ligeiramente diferentes das do regulamento provisório, pelo que as conclusões deviam ser alteradas em conformidade.
(105)
Uma outra parte interessada alegou que os serviços da Comissão não tinham tido em conta o aumento dos preços das importações chinesas ocorridos após o PI, em 2010.
(106)
No que respeita à alegação sobre a unidade de medida utilizada para determinar os volumes de importação, o termo «volume» do artigo 3.o, n.o 2, do regulamento de base refere-se a «quantidade», e não a «volume cúbico». Para cada produto, devem ser usadas as unidades de medida mais representativas. No que se refere ao produto em causa, os operadores no mercado mundial utilizam sistematicamente metros quadrados (m2). Por conseguinte, esta unidade foi considerada a mais adequada para efeitos do presente inquérito, sendo rejeitada a alegação a este respeito.
(107)
No que respeita à evolução dos preços e do volume de importações provenientes da China, é verdade que as variações são limitadas quando consideradas em termos absolutos. As importações chinesas diminuíram 3 % no período considerado. No entanto, a conclusão sobre o volume das importações chinesas tinha de ser considerada no contexto de uma diminuição global do consumo no mercado da União. O facto de as importações chinesas terem diminuído apenas 3 % nesse período enquanto o consumo total diminuiu 29 % teve claramente um impacto na sua presença no mercado da União. O facto de manter as importações estáveis permitiu, assim, às importações chinesas conquistar partes de mercado num período em que outros operadores registaram perdas.
(108)
Quanto à evolução dos preços chineses, os preços médios de importação indicados no considerando 73 do regulamento provisório basearam-se nas estatísticas do Eurostat. Foi questionada a exactidão dos preços médios de importação para certos Estados-Membros, mas não se confirmaram quaisquer alterações relativamente às estatísticas oficiais. De qualquer modo, recorde-se que os dados do Eurostat não foram utilizados apenas para determinar as tendências gerais e que, mesmo que os preços de importação chineses tenham sido ajustados em alta, a imagem de conjunto do prejuízo continuaria a ser a mesma com elevadas margens de subcotação dos preços e dos custos. Neste contexto, refira-se que, para o cálculo das margens de dumping e de prejuízo, os dados do Eurostat não foram utilizados. Apenas foram utilizados dados verificados de empresas visitadas, a fim de determinar o nível das margens. Por conseguinte, mesmo que se tenham encontrado discrepâncias relativas às estatísticas, tal não teria qualquer impacto sobre o nível das margens divulgado.
(109)
No que respeita à alegação de que os serviços da Comissão não tiveram em conta os dados do Eurostat a partir de 2010, tal argumento não pode ser aceite, visto que os valores relativos ao período de inquérito incluíam o primeiro trimestre de 2010. No tocante ao segundo a quarto trimestres de 2010, note-se que estes dados dizem respeito ao período pós PI, que não deve ser tomado em consideração. Além disso, mesmo no caso de estes deverem ser tidos em consta, as estatísticas relativas às importações mostram que também os preços das importações provenientes de países terceiros aumentaram, indicando que esta foi uma tendência geral e não se limitava especificamente às importações chinesas.
3. Subcotação dos preços
(110)
Recorde-se que, na fase provisória, tal como assinalado no considerando 76 do regulamento provisório, a subcotação dos preços foi definida como a média ponderada dos preços de venda dos produtores da União a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, comparada, por tipo de produto, com a média ponderada dos preços correspondentes das importações provenientes da China ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, depois de efectuados os devidos ajustamentos para ter em conta os direitos aduaneiros existentes, os custos pós-importação e o estádio de comercialização.
(111)
Uma parte alegou que os cálculos divulgados às partes no que respeita ao cálculo do preço de exportação não correspondiam à explicação dada no considerando 76 do regulamento provisório. Após verificação, confirma-se a existência de um erro redaccional nesse considerando. Com efeito, na fase provisória, o ajustamento do estádio de comercialização foi efectuado a preços de venda à saída da fábrica dos produtores da União a clientes independentes no mercado da União, não tendo sido efectuados quaisquer ajustamentos para custos pós-importação no cálculo do preço médio de exportação. Na fase definitiva, os preços CIF-fronteira da União dos produtores-exportadores do país em causa foram ajustados para os direitos aduaneiros existentes e os custos pós-importação (custos incorridos no porto da UE com a importação, transporte e entreposto, que são despesas suportadas antes da revenda pelos importadores), com base nas informações fornecidas pelos importadores independentes colaborantes.
(112)
Uma outra parte considerou que, quando ajustados em baixa para ter em conta os custos de distribuição/comercialização, os preços seriam similares aos das exportações chinesas. No entanto, o cálculo provisório já incluía estes ajustamentos. Por conseguinte, esta alegação não tinha fundamento, pelo que foi rejeitada.
(113)
O inquérito revelou níveis de subcotação entre 43,2 % e 55,7 %, que pouco diferem do que foi provisoriamente verificado (ver considerando 77 do regulamento provisório). A razão para esta alteração é o cálculo de um novo valor CIF para o produtor-exportador referido nos considerandos 83 a 85 e o cálculo de um preço de exportação CIF individual para o produtor-exportador Kito Group referido no considerando 51.
4. Importações provenientes de países terceiros que não a China
(114)
Na ausência de quaisquer observações ou conclusões sobre as importações provenientes de países terceiros que não a China, confirmam-se as conclusões dos considerandos 78 a 80 do regulamento provisório.
5. Situação da indústria da União
5.1. Indicadores macroeconómicos
5.1.1. Produção, capacidade e utilização da capacidade
(115)
Na ausência de quaisquer observações ou conclusões no que respeita à produção, capacidade e utilização da capacidade, confirmam-se as conclusões dos considerandos 84 e 85 do regulamento provisório.
5.1.2. Volume de vendas e parte de mercado
(116)
Na ausência de quaisquer observações ou conclusões no que respeita ao volume de vendas e parte de mercado, confirmam-se as conclusões dos considerandos 86 e 87 do regulamento provisório.
5.1.3. Emprego e produtividade
(117)
Na ausência de quaisquer observações ou conclusões no que respeita ao emprego e a produtividade, confirmam-se as conclusões dos considerandos 88 e 89 do regulamento provisório.
5.1.4. Amplitude da margem de dumping
(118)
As margens de dumping são indicadas nos considerandos 88 a 93. Confirma-se que todas as margens estabelecidas são significativamente superiores ao nível de minimis. Além disso, tendo em conta os volumes e os preços das importações objecto de dumping, o impacto da margem de dumping efectiva não pode ser considerado negligenciável.
5.2. Indicadores microeconómicos
5.2.1. Existências
(119)
Uma parte pôs em causa a exactidão dos dados fornecidos nos considerandos 93 a 95 do regulamento provisório. A parte alegou que o valor das existências em percentagem da produção durante todo o período considerado foi consideravelmente inferior ao indicado no quadro 10 do mesmo regulamento. Os cálculos foram reexaminados, tendo-se verificado que só as percentagens para 2009 e PI haviam sido mal calculadas e que nesses períodos a percentagem de existências havia sido, de facto, ligeiramente superior ao previamente indicado. O quadro 1 do presente regulamento inclui uma versão correcta destes cálculos.
(120)
A mesma parte alegou que, se a indústria da União fosse forçada a aumentar o seu nível de existências até seis meses de produção, tal como referido no considerando 94 do regulamento provisório, isso representaria uma percentagem de 50 % no total da produção, em vez de 59 %, como é indicado no quadro 10 do regulamento provisório.
(121)
A este respeito, convém sublinhar que as análises apresentadas nos considerandos 93 e 94 do regulamento provisório eram complementares mas não idênticas. A primeira análise indicava a percentagem das existências das empresas incluídas na amostra em metros quadrados, comparativamente à produção das empresas incluídas na amostra, igualmente expressa em metros quadrados (61 % durante o PI). A segunda análise, também para as empresas incluídas na amostra, mostrava o número de meses de produção em stock em relação aos doze meses do ano (50 % no PI).
(122)
Uma nova análise permitiu afinar a avaliação da evolução quanto ao número de meses de produção em stock. Em 2007, os produtores incluídos na amostra detinham em stock cerca de cinco meses de produção (43 %), mas a pressão exercida pelas importações objecto de dumping forçou-os a aumentar as reservas para mais de sete meses de produção (o correspondente a 61 % do total da produção anual) durante o PI. O quadro 1 exprime os volumes de existências também sob a forma de número de meses em stock relativamente à produção anual.
(123)
Quadro 1
Existências
2007
2008
2009
PI
Existências (milhares de m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Índice (2007 = 100)
100
105
82
86
Existências em percentagem de produção
43 %
49 %
56 %
61 %
Índice (2007 = 100)
100
113
130
142
Número de meses em stock relativamente à produção anual
5,2
5,9
6,7
7,4
Índice (2007 = 100)
100
113
130
142
Percentagem de meses em stock (base: 12 meses)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Confirma-se, portanto, a conclusão de que a tendência das existências revela uma situação de prejuízo.
5.2.2. Preços de venda
(125)
Uma parte interessada, tal como referido no considerando 20, questionou as conclusões apresentadas nos considerandos 96 a 99 do regulamento provisório no que respeita aos preços de venda da indústria da União, alegando que a Comissão não tinha incluído na sua determinação do preço unitário da União os produtores da Polónia e da República Checa e que as conclusões não eram coerentes com os dados públicos reais.
(126)
Relativamente a esta alegação, foi efectuada uma simulação incluindo os preços de venda registados na Polónia, que representa cerca de 10 % da produção total da União. Não foi feita nenhuma simulação para a República Checa, cuja produção ascende a menos de 3 % do total da produção da União. A simulação mostrou que, mesmo tendo em conta os preços da Polónia, as conclusões finais não se alteram de forma significativa. Por último, de forma coerente com a sua metodologia, a Comissão calculou os preços de venda da indústria da União, após efectuar os ajustamentos pertinentes para obter os preços ao primeiro cliente independente, a fim de assegurar a comparabilidade com os preços de venda chineses.
(127)
Uma parte interessada declarou que o raciocínio apresentado no considerando 97 do regulamento provisório, segundo o qual a indústria da União foi forçada a vender menores quantidades e uma maior variedade, estava errado, porque, nesse caso, a indústria da União devia alegadamente ter perdido muito mais do que 2 % da parte de mercado.
(128)
Importa observar que a concentração nas vendas de lotes mais pequenos não implica necessariamente a perda de uma maior parte de mercado. Em primeiro lugar, a indústria da União não foi completamente afastada do mercado de lotes maiores e uniformes do produto, não obstante o facto de a pressão das importações chinesas a baixos preços ser particularmente forte neste sector. Em segundo lugar, a indústria da União conseguiu manter a sua presença no mercado em geral através de uma compressão dos seus preços de venda e a produção de uma gama de produtos mais caros, o que levou à diminuição da rendibilidade, como referido no considerando 100 do regulamento provisório. Por conseguinte, o facto de a indústria da União não ter perdido uma grande parte de mercado explica-se pela opção de manter uma presença no mercado apesar da pressão de preços da China.
5.2.3. Rendibilidade, cash flow, retorno dos investimentos e salários
(129)
Uma parte afirmou que há grandes diferenças em termos de rendibilidade entre grandes e pequenas empresas. Por essa razão, alegou-se que o lucro médio devia ser considerado não representativo, uma vez que a amostra apenas continha dados de uma grande empresa.
(130)
Uma outra parte alegou que os grandes produtores da União se encontram em boa situação financeira. A mesma parte argumentou que, uma vez que não existem quaisquer perdas mesmo adicionando as pequenas empresas, a margem média de lucro da indústria da União, tal como referido no considerando 101 e no quadro 12 do regulamento provisório, não se podia demonstrar a existência de um prejuízo global.
(131)
Note-se que, a fim de garantir a coerência das conclusões com a representatividade da amostragem, todos os indicadores de prejuízo (incluindo o lucro) foram ponderados pela parte de cada segmento na produção total da União. Por outro lado, confirma-se que a grande empresa reflecte de forma representativa a situação do segmento de maior dimensão. Por conseguinte, os indicadores globais obtidos a partir da análise das empresas incluídas na amostra são representativos da situação de toda a indústria da União, pelo que a alegação supra teve de ser rejeitada.
(132)
No tocante à alegação de que as grandes empresas não sofreram nenhum prejuízo, note-se que, em conformidade com o artigo 4.o, n.o 1, do regulamento de base, a análise deve ser efectuada em relação à indústria da União como um todo e não a certos grupos ou tipos de empresas. Tal como referido no considerando 130, o facto de não haver perdas no PI não significa, só por si, que não ocorreu qualquer prejuízo.
5.2.4. Custo de produção
(133)
Uma parte interessada contestou a conclusão de que o custo de produção da indústria da União havia aumentado 14 %, em consequência do aumento das existências e das alterações na gama de produtos. De acordo com esta parte, esta conclusão não se confirmaria, uma vez que tanto os níveis das existências como a gama de produtos não são parte integrante do custo de produção.
(134)
Esta alegação tem de ser rejeitada, porque os níveis elevados de existências representam uma carga financeira considerável, que é incluída na análise do custo de produção. Por outro lado, a mudança repetida na gama de produtos implica custos de produção adicionais, uma vez que o produtor tem de rever frequentemente o processo de produção: esta operação pode ser onerosa, pois dá azo a períodos de interrupção e a uma utilização subóptima da maquinaria.
6. Conclusão sobre o prejuízo
(135)
Uma parte interessada questionou a conclusão que figura no considerando 107 do regulamento provisório, segundo a qual a diminuição do consumo teve um efeito negativo sobre a indústria da União. De acordo com esta parte, não podia ter havido prejuízo em consequência da diminuição do consumo, uma vez que a parte de mercado se manteve idêntica no seu todo.
(136)
No tocante à observação sobre a estabilidade da parte de mercado dos produtores da União, apesar da queda do consumo, convém notar que a parte de mercado não é o único indicador pertinente de prejuízo. Os produtores da União conseguiram manter a sua parte no mercado da União apenas em detrimento da rendibilidade, que caiu durante o período em consideração. Por conseguinte, não se pode concluir que a estabilidade da parte de mercado dos produtores da União exclui a existência de prejuízo.
(137)
Tendo em conta o que precede, confirmam-se as conclusões sobre o prejuízo que figuram nos considerando 107 a 111 do regulamento provisório.
E. NEXO DE CAUSALIDADE
(138)
A Comissão recebeu observações sobre as conclusões provisórias no que respeita ao nexo de causalidade. Essas observações eram uma repetição das observações já abordadas no regulamento provisório nos considerandos 128 a 132 relativamente a um prejuízo auto-infligido. Não foram apresentados quaisquer novos elementos de prova susceptíveis de alterar as conclusões provisórias. Por conseguinte, confirmam-se as conclusões estabelecidas nos considerandos 135 e 136 do regulamento provisório.
1. Impacto das importações provenientes da China
(139)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, na fase provisória a Comissão procurou determinar se as importações objecto de dumping do produto em causa, originárias da China, teriam causado um importante prejuízo à indústria da União.
(140)
Algumas partes alegaram que o declínio da produção e das vendas da indústria da União se deveu à redução do consumo. Além disso, os efeitos das importações chinesas devem ter sido limitados, pois que a parte de mercado chinesa apenas aumentou 1,6 %, podendo, no máximo, 1 % estar relacionado com a parte de mercado da indústria da União.
(141)
Neste contexto, recorde-se que o inquérito revelou uma coincidência temporal entre o aumento da parte de mercado das importações chinesas e a diminuição dos lucros da indústria da União e o aumento dos níveis das existências. Além disso, não foi só a parte de mercado acrescida a exercer pressão sobre a indústria da União, mas também - e em maior medida - o comportamento em matéria de preços e os elevados níveis de subcotação dos preços dos produtores-exportadores chineses.
(142)
Tal como referido no considerando 113, o inquérito revelou níveis significativos de subcotação dos preços. Mostrou igualmente que a indústria da União e os importadores vendiam, em larga medida, aos mesmos clientes, o que significa que a indústria da União estava, no tocante às encomendas, em concorrência directa com as importações objecto de dumping.
(143)
Em geral, esta situação revela que foi a pressão sobre os preços e não só os volumes das importações que causaram a queda dos valores de rendibilidade da indústria da União, e a deterioração da maioria dos indicadores de prejuízo.
2. Falta de concorrência entre ladrilhos produzidos na União e ladrilhos objecto de dumping importados da China
(144)
Várias partes interessadas alegaram que as importações de ladrilhos de cerâmica provenientes da China não podiam ter causado prejuízo à indústria da União, uma vez que não são comparáveis. Neste contexto, aduziu-se que os ladrilhos de cerâmica da China servem o mercado para produtos homogéneos, enquanto a indústria da União produz por encomenda, em lotes mais pequenos. Aduziu-se ainda que a indústria chinesa e a indústria da União não estão em concorrência, devido ao facto de os chineses operarem no segmento baixo-médio, enquanto a indústria da União opera no segmento médio-alto. A perda limitada de parte de mercado pela indústria da União foi avançada como elemento de prova a esse respeito.
(145)
Embora não tenham sido fornecidos quaisquer elementos de prova substantivos em apoio das alegações acima referidas, examinou-se cuidadosamente se as importações chinesas estavam efectivamente em concorrência com os ladrilhos produzidos na União.
(146)
Neste contexto, note-se que a Comissão fez comparações a um nível muito detalhado, que permitiu uma distinção entre centenas de diferentes tipos de ladrilhos. No presente caso, o inquérito revelou um nível significativo de correspondência entre os tipos da indústria da União e os dos exportadores. Isso mostra claramente que a indústria da União e as importações chinesas estão em concorrência em termos de tipos do produto. Recorde-se igualmente que, no âmbito do inquérito, se estabeleceu que a indústria da União e os produtores-exportadores estão em concorrência directa, dado que partilham a mesma base de clientes.
(147)
No que respeita à alegação de que os ladrilhos de cerâmica da China servem o mercado para produtos homogéneos enquanto a indústria da União produz por encomenda, em lotes mais pequenos, recorde-se - ver considerando 95 do regulamento provisório - que foi precisamente a pressão das importações chinesas que forçou a indústria da União a orientar-se para produtos com maior variedade em termos de cores e dimensões. A indústria da União ainda tem uma presença em todos os segmentos do mercado e, contrariamente ao que foi alegado, o facto de a indústria da União se ter de concentrar em tipos de produto específicos deve ser visto como um indício de que existia uma concorrência directa.
(148)
Tendo em conta o que precede, não se pode aceitar o argumento de que as importações provenientes da China não tinham causado prejuízo à indústria da União, por não estarem em concorrência.
3. Efeitos de outros factores
3.1. Impacto das importações provenientes de países terceiros
(149)
Algumas partes repetiram o argumento de que o impacto das importações provenientes da Turquia devia ser considerado significativo. Em termos de preços, uma parte contestou a conclusão segundo a qual o aumento de 19 % dos preços turcos era significativo.
(150)
Este argumento foi discutido no considerando 118 do regulamento provisório, não tendo sido detectados novos elementos de prova susceptíveis de invalidar a conclusão enunciada na fase provisória. Neste contexto, confirma-se que o aumento de 19 % dos preços turcos deve ser considerado como substancial. Recorde-se ainda, tal como indicado no considerando 41, que não havia elementos de prova de importações objecto de dumping provenientes deste país que tenham causado prejuízo à indústria da União, pelo que este argumento não pode ser aceite.
3.2. Impacto da diminuição do consumo
(151)
Uma parte interessada alegou que a diminuição do consumo tinha afectado sobretudo a Espanha e a Itália, onde, alegadamente, o prejuízo se fez mais sentir. Em contrapartida, o principal destino das exportações chinesas foram os Estados-Membros do norte que não registaram uma descida do consumo; foi aí, alegadamente, que os produtores da União sofreram menores prejuízos. A mesma parte sustentou ainda que a indústria de ladrilhos de cerâmica espanhola tinha recuperado em 2010, o que mostra que não há nexo de causalidade entre as exportações chinesas e os dados em matéria de produção e vendas da indústria da União.
(152)
Uma parte alegou que o aumento das existências registado pela indústria da União devia ser atribuído a uma descida do consumo da União, e não às importações chinesas objecto de dumping.
(153)
As alegações segundo as quais os Estados-Membros do norte da Europa não foram afectados pela diminuição do consumo e as importações provenientes da China se dirigiram apenas para o norte da Europa não foram apoiadas por quaisquer elementos de prova devidamente fundamentados. Pelo contrário, os dados provenientes dos produtores-exportadores chineses incluídos na amostra mostram que estas vendas se repartem de forma equitativa por toda a União. Além disso, a Espanha e a Itália, em conjunto, representam 28 % dessas vendas, apenas ligeiramente abaixo das vendas para a Alemanha (32 %). Por conseguinte, estas alegações foram rejeitadas.
(154)
Relativamente à alegação de que o aumento das existências registado pela indústria da União devia ser atribuído a uma descida do consumo da União, a Comissão recorda a argumentação que figura no considerando 108 do regulamento provisório, ou seja, que a pressão das importações provenientes da China foi muito forte, em especial no sector de vendas de grandes lotes, o que teve um impacto claro sobre as existências dos produtores da União. A subida do rácio das existências durante o período considerado não pode ser explicada apenas por dificuldades na venda dos produtos, mas também pela necessidade de manter uma variedade extremamente elevada de produtos disponíveis em stock. Confirma-se, por conseguinte, a conclusão sobre o efeito prejudicial das importações chinesas sobre as existências.
3.3. Impacto da crise económica
(155)
Várias partes interessadas afirmaram que a crise económica tinha sido a causa real das dificuldades enfrentadas pela indústria da União. Tal foi confirmado pelo facto de as principais deteriorações terem ocorrido entre 2008 e 2009, ou seja, no ano em que a crise se fez sentir, enquanto a tendência foi menos acentuada no período seguinte. Assinale-se igualmente que o período considerado incluiu os pontos máximos e mínimos de um ciclo, em que o ponto máximo foi caracterizado pela alta conjuntura no sector da construção e o ponto mínimo pela crise financeira e a diminuição das exportações, devido ao estabelecimento de novos sítios de produção em países do terceiro mundo.
(156)
Após a divulgação final, uma parte interessada reiterou que a deterioração de uma série de indicadores de prejuízo se devia à crise económica e não às importações objecto de dumping. De acordo com esta parte, o efeito da recessão foi um aumento da procura de grandes quantidades de produtos de baixo preço. Em consequência, a indústria da União teve de se concentrar mais na produção para grandes encomendas, um segmento em que os chineses já operavam, sendo o resultado um aumento do nível das existências. Além disso, a recessão terá causado inflação na União, comparativamente mais elevada do que na China, o que provocou o aumento dos custos de produção dos produtores da União; alegadamente, isso levou a indústria da União a vender a preços abaixo dos custos de produção.
(157)
Uma outra parte alegou que os lucros da indústria da União tinham subido consideravelmente no último trimestre do PI e que esse facto demonstrava que a indústria da União tinha recuperado após a crise económica. Segundo esta parte, os lucros no PI deviam ser dados por trimestre, o que provavelmente indicaria uma rendibilidade significativamente mais elevada no final do PI.
(158)
O facto de a recessão económica ter tido um efeito sobre o desempenho da indústria da União já foi reconhecido no considerando 120 do regulamento provisório. Neste contexto, convém recordar que, para estabelecer o nexo de causalidade, a norma jurídica pertinente estipula que as importações objecto de dumping têm de ter causado um importante prejuízo à indústria da União. Não é necessário, porém, que as importações objecto de dumping tenham sido a única causa de prejuízo.
(159)
Além disso, o inquérito mostrou que a tendência crescente das exportações chinesas podia continuar, apesar da crise económica. A China foi, de facto, o único actor no mercado que conseguiu manter a sua parte de mercado na situação económica difícil.
(160)
No que respeita à mudança estrutural na procura da União referida no considerando 156, não foram apresentados quaisquer elementos de prova em apoio dessa alegação. Pelo contrário, recorde-se que, tal como explanado no considerando 106 do regulamento provisório, o inquérito revelou que a indústria da União teve de alterar a sua gama de produtos, mediante a oferta de uma maior variedade de produtos em termos de tipos, cor e dimensão, e teve de aumentar as suas existências, de modo a poder responder em curto espaço de tempo a encomendas muito específicas. Por conseguinte, esta alegação tem de ser rejeitada.
(161)
No tocante ao impacto da inflação nos custos de produção, observe-se que a taxa de inflação na União não foi, em média, superior à da China durante o período considerado, pelo que não pode explicar as dificuldades dos produtores da União em vender a preços sustentáveis. Dado o nível de subcotação dos preços, não se pode concluir, além disso, que a indústria da União tenha exercido uma pressão no sentido da baixa sobre os preços de importação chineses. A alegação apresentada por esta parte teve, assim, de ser rejeitada.
(162)
No que respeita à situação da indústria da União, por outro lado, recorde-se que o regulamento provisório (considerando 126) mostrou que o comportamento agressivo em matéria de preços por parte dos exportadores chineses afectou a rendibilidade da indústria da União durante o período considerado, já antes da recessão económica mundial. Isso mostra que, mesmo na ausência da crise, a pressão das importações a baixos preços provenientes da China foi por si só suficiente para causar um importante prejuízo à indústria da União.
(163)
Considerado juntamente com os preços objecto de dumping, este facto reforça a conclusão de que o nexo de causalidade entre as exportações chinesas e o prejuízo da indústria da União não é quebrado pela recessão económica.
(164)
O pedido no sentido de os lucros do PI serem indicados por trimestre não foi considerado relevante para o presente inquérito, porque, mesmo no caso de se ter verificado uma tal melhoria mais acentuada do lucro, ela teria de ser comparada com a margem de lucro de 3,9 %.
3.4. Impacto da falta de reestruturação da indústria da União
(165)
Uma parte interessada alegou que o prejuízo para os produtores da União devia ser atribuído à falta de reestruturação, uma vez que à contracção do mercado de 29 % apenas correspondeu uma redução de 7 % da capacidade e um corte de 16 % no emprego.
(166)
Neste sector, a suspensão da capacidade de produção é um processo difícil, uma vez que a reactivação da capacidade no caso de uma eventual recuperação do mercado é extremamente onerosa para os produtores. O corte no emprego observado durante o período em causa foi da mesma ordem da diminuição do mercado. A tendência em matéria de emprego não tem de reflectir perfeitamente a evolução da produção, dado que nem todos os postos de trabalho estão directamente relacionados com a produção efectiva. Em conclusão, o facto de a suspensão da capacidade e a redução da mão-de-obra na indústria não corresponderem exactamente à contracção do mercado não é uma prova de falta de reestruturação. Contrariamente às alegações, e tendo em conta a estrutura da indústria, uma redução de 7 % da capacidade e um corte de 16 % no emprego devem, por conseguinte, ser considerados significativos.
3.5. Efeito do desempenho da indústria da União nos mercados de exportação
(167)
Uma parte interessada alegou que os preços elevados e não o efeito das exportações chinesas é que tinham causado a diminuição nas vendas de exportação da indústria da União.
(168)
No que respeita a esta alegação, recorde-se que o desempenho em termos de exportações da indústria da União recuperou após a crise económica. A alegação de que o desempenho em termos de exportações teria um efeito significativamente negativo sobre os resultados da indústria da União não pode, por conseguinte, ser aceite.
4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(169)
Nenhum dos argumentos avançados pelas partes interessadas demonstra que o impacto de outros factores para além das importações objecto de dumping provenientes da China é de molde a quebrar o nexo de causalidade entre as importações objecto de dumping e o prejuízo verificado. As conclusões sobre o nexo de causalidade que figuram no regulamento provisório são, assim, confirmadas.
F. INTERESSE DA UNIÃO
(170)
Atendendo às observações das partes, a Comissão analisou novamente toda a argumentação relativa ao interesse da União. Todas as questões foram examinadas, confirmando-se as conclusões do regulamento provisório.
1. Interesse da indústria da União
(171)
Na ausência de observações sobre o interesse da indústria da União, confirmam-se as conclusões dos considerandos 137 a 141 do regulamento provisório.
2. Interesse dos importadores
(172)
Uma parte alegou que a instituição de medidas ameaçava a existência económica dos importadores, uma vez que só parcialmente é que poderiam repercutir nos seus clientes os custos suplementares dos direitos.
(173)
Após a divulgação final, duas partes opuseram-se à conclusão de que os importadores podem facilmente passar dos fornecimentos chineses para outras fontes de abastecimento, nomeadamente porque as qualidades e os preços não eram comparáveis.
(174)
Relativamente a esta alegação, recorde-se que uma grande parte das importações não é afectada por direitos, pois que é de origem não chinesa. Em virtude das características do produto que é produzido em todo o mundo em qualidades comparáveis, é muito provável que o produto seja permutável, pelo que haveria uma série de fontes de abastecimento alternativas disponíveis, não obstante todas as alegações. Mesmo no caso dos importadores que dependem das importações chinesas, as quais, segundo o inquérito, são objecto de dumping e vendidas a preços que subcotam significativamente os preços dos produtos originários da União, o inquérito revelou que esses importadores podem aplicar aos seus preços de venda margens superiores a 30 %. Juntamente com o facto de se ter apurado que os importadores tinham realizado lucros de cerca de 5 % e podiam repercutir nos seus clientes pelo menos uma parte do potencial aumento dos custos, isso indica que estão em posição para enfrentar o impacto das medidas.
(175)
Além disso e tal como concluído no considerando 144 do regulamento provisório, a instituição de medidas não irá impedir os importadores da União de aumentar as respectivas quotas de importação do produto das outras fontes de abastecimento que não praticam o dumping, à sua disposição tanto na União como em países terceiros.
(176)
Um importador alegou que, para um determinado tipo do produto, os preços chineses eram actualmente superiores aos da indústria da União, pelo que as medidas iriam impedir a exportação desse tipo específico no futuro.
(177)
Esta alegação não foi apoiada por nenhum elemento de prova. Além disso, de acordo com as informações disponíveis, este tipo do produto apenas representava uma pequena percentagem do mercado e não afectava significativamente a situação da oferta no mercado da União. A alegação foi, portanto, rejeitada.
3. Interesse dos utilizadores
(178)
Algumas partes interessadas alegaram que o impacto sobre os utilizadores seria significativo. Defenderam, nomeadamente, que inclusive a subida de 32,3 % do preço mínimo iria impedir os clientes de fazer compras de qualidade. Afirmou-se igualmente que, embora o impacto sobre as grandes lojas de bricolage diversificadas possa ser limitado, as pequenas lojas especializadas seriam significativamente afectadas.
(179)
No que se refere ao impacto sobre os utilizadores finais, a Comissão confirma as conclusões provisórias do regulamento provisório, nos considerandos 152 e 153, ou seja, segundo as quais o efeito dos preços será limitado.
(180)
O sector da construção, um dos maiores clientes dos produtores de ladrilhos de cerâmica, decidiu não colaborar no inquérito. Após a instituição das medidas provisórias, a Federação Europeia da Indústria da Construção (FIEC) foi novamente convidada a fornecer estatísticas indicando em que medida, se for caso disso, seria afectada pela instituição das medidas. A FIEC confirmou que, embora não haja informações directamente disponíveis, o impacto em termos de custo das medidas sobre a sua actividade global era muito baixo. A Federação explicou ainda que o pouco interesse manifestado pelos seus membros, devia ser considerado como um apoio à proposta da Comissão.
(181)
Finalmente, no que respeita às pequenas lojas especializadas, a Comissão não conseguiu obter quaisquer dados conclusivos que confirmassem a amplitude e a extensão de impacto da medida anti-dumping. Paralelamente ao que foi afirmado sobre os importadores, recorde-se que os ladrilhos de cerâmica são produzidos na União Europeia e em muitos países terceiros que não praticam dumping; por conseguinte, pode ser excluído um risco grave de escassez de abastecimento para as lojas de venda a retalho.
4. Interesse dos consumidores finais
(182)
Foram envidados esforços para obter uma avaliação de impacto mais pormenorizada dos consumidores. O inquérito mostrou que o impacto é provavelmente limitado.
(183)
Em primeiro lugar, o valor absoluto das medidas é calculado sobre o preço de importação, ou seja, numa base que é muito inferior ao preço final de venda a retalho do produto em causa. Este valor pode-se diluir nas várias etapas (importadores, grossistas e retalhistas), antes de alcançar o consumidor final. Mesmo que os importadores e revendedores transferissem toda a sobrecarga do direito para os clientes, recorde-se que existe no mercado uma grande oferta de produtos não sujeitos às medidas, produzidos tanto por produtores da União como por produtores de países terceiros.
(184)
A Comissão calculou o impacto dos direitos anti-dumping sobre os preços para os consumidores, avaliando o montante dos direitos a pagar, de acordo com as importações efectivas provenientes da China, e afectando esse montante directamente aos consumidores, partindo do princípio de que os importadores, grossistas e retalhistas repercutirão nos consumidores finais todos os custos adicionais. O impacto em termos de custo assim calculado é significativamente inferior a 0,5 EUR por m2. Recorde-se que o regulamento provisório concluiu que o consumo médio anual per capita na União é de cerca de 2,2 m2. Dado o reduzido impacto do direito por metro quadrado, o aumento dos custos será, por conseguinte, provavelmente limitado, mesmo no caso de o consumidor comprar uma quantidade considerável do produto em causa para obras de construção ou de renovação.
5. Conclusão sobre o interesse da União
(185)
É de esperar que a instituição das medidas contribua para apoiar a indústria da União, o que terá, consequentemente, efeitos benéficos a nível das condições de concorrência no mercado da União e diminuirá os riscos de encerramento de empresas e de redução do emprego.
(186)
Além disso, a instituição das medidas deverá, em princípio, ter um impacto limitado sobre os utilizadores/importadores, que poderão abastecer-se junto de uma grande variedade de fornecedores no mercado da União e em outros países terceiros.
(187)
Tendo em conta o que precede, não se pode concluir que a instituição de medidas seja contra o interesse da União.
G. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nível de eliminação do prejuízo
1.1. Divulgação
(188)
Duas partes interessadas afirmaram que a Comissão devia ter divulgado a margem de subcotação no regulamento provisório e uma delas alegou que a não divulgação desses dados significava que as partes interessadas não eram capazes de avaliar se a regra do direito inferior tinha sido correctamente aplicada.
(189)
Em resposta ao referido supra, as margens provisórias foram as seguintes:
Empresa
Margem de prejuízo
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
73,9 %
Todos os outros produtores colaborantes
66,0 %
Residual
95,8 %
1.2. Margem de prejuízo
(190)
Uma parte alegou que a Comissão havia utilizado uma abordagem incoerente na determinação do prejuízo, e devia ter baseado as suas conclusões na média ponderada dos dados de toda a indústria.
(191)
No que respeita a esta alegação, note-se que as conclusões sobre o nível de eliminação do prejuízo se baseiam em dados específicos das empresas verificados que foram considerados a base mais fiável, para ter em conta todos os factos pertinentes para efeitos de comparação. Por conseguinte, esta alegação teve de ser rejeitada.
(192)
Tendo em conta as conclusões relativas ao dumping, ao prejuízo dele resultante, ao nexo de causalidade e ao interesse da União, devem ser instituídas medidas para evitar o agravamento do prejuízo causado à indústria da União pelas importações da China objecto de dumping.
(193)
A fim de determinar o nível desses direitos, a Comissão teve em conta as margens de dumping apuradas e o montante do direito necessário para eliminar o prejuízo sofrido pela indústria da União.
(194)
Por conseguinte, julgou-se adequado calcular a margem de subcotação com base nos preços obtidos a partir dos dados apresentados pelos produtores da União e pelos exportadores chineses.
(195)
Ao calcular o montante do direito anti-dumping necessário para eliminar os efeitos do dumping prejudicial, considerou-se que as medidas deveriam ser calculadas de molde a permitir à indústria da União cobrir os seus custos de produção e obter um lucro razoável. Considerou-se que este lucro razoável, antes de impostos, deve ser o lucro alcançado por uma indústria deste tipo em condições normais de concorrência, isto é, na ausência de importações objecto de dumping, com as vendas do produto similar na União. Este lucro foi avaliado por referência à rendibilidade de 3,9 % alcançada pela indústria da União em 2007, tal como indicado no quadro 12 do regulamento provisório.
(196)
As margens de prejuízo estabelecidas são as seguintes:
Empresa
Margem de prejuízo
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd.
58,6 %
Todos os outros produtores colaborantes
65,0 %
Residual
82,3 %
(197)
Note-se que a margem de prejuízo para «todos os outros produtores colaborantes» foi determinada sem utilizar os dados do Kito Group, uma vez que o Kito Group não fazia parte da amostra, e para ser coerente com a forma como é calculada a margem de dumping para «todos os outros produtores colaborantes». (Ver artigo 9.o, n.o 6, primeira frase, do regulamento de base.) Tendo em conta a aplicação do artigo 18.o do regulamento de base, tal como mencionado no considerando 54, ao Kito Group é aplicável a margem de prejuízo residual.
(198)
Note-se igualmente que esta margem de subcotação dos custos é inferior às margens de dumping estabelecidas nos considerandos 88 a 93, pelo que a margem de dumping deve servir de base para determinar o nível do direito, de acordo com a regra do direito inferior.
(199)
Para garantir a igualdade de tratamento entre os eventuais novos produtores-exportadores e as empresas que colaboraram no inquérito não incluídas na amostra, enumeradas no anexo I do presente regulamento, deve prever-se a aplicação do direito médio ponderado a que estas últimas se encontram sujeitas a quaisquer novos produtores que, de outro modo, não teriam direito a beneficiar de um reexame em conformidade com o artigo 11.o, n.o 4, do regulamento de base, uma vez que o artigo 11.o, n.o 4, não se aplica quando se tiver recorrido à amostragem.
2. Declaração aduaneira
(200)
As estatísticas do produto em causa são frequentemente expressas em metros quadrados. No entanto, a Nomenclatura Combinada (NC) estabelecida no anexo I do Regulamento (CEE) n.o 2658/87 do Conselho, de 23 de Julho de 1987, relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum (6), não especifica uma tal unidade suplementar para o produto em causa. Por conseguinte, é necessário não só registar o peso em quilogramas ou toneladas mas também indicar na declaração de introdução em livre prática o número de metros quadrados do produto em causa para as importações.
3. Cobrança definitiva dos direitos provisórios
(201)
Tendo em conta a amplitude das margens de dumping estabelecidas e o nível do prejuízo causado à indústria da União, considera-se necessário cobrar definitivamente os montantes garantidos pelo direito anti-dumping provisório instituído pelo regulamento provisório.
(202)
Nos casos em que o direito definitivo é superior ao direito provisório, só devem ser cobrados a título definitivo os montantes garantes do direito provisório, devendo ser liberados os montantes garantes que excedam a taxa definitiva do direito anti-dumping definitivo.
4. Forma das medidas
(203)
Uma das partes interessadas sugeriu que as medidas assumam a forma de um preço mínimo de importação em vez de direitos ad valorem. No entanto, um preço mínimo de importação não é adequado para o produto em causa, uma vez que há um grande número de tipos do produto cujos preços variam significativamente, o que constitui um risco substancial de compensação cruzada. Além disso, é de esperar que os tipos do produto continuem a evoluir em termos de design e acabamento, deixando o preço mínimo de importação de ser assim a base adequada para o nível do direito. Por conseguinte, é rejeitado o pedido no sentido de instituir medidas sob a forma de preço mínimo de importação.
(204)
Uma outra parte requereu que as medidas assumissem a forma de contingentes de importação. Os contingentes de importação, porém, não estão nem em sintonia com o regulamento de base nem com as regras acordadas a nível internacional. Por conseguinte, o pedido teve de ser rejeitado,
ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
1. É instituído um direito anti-dumping definitivo sobre as importações de ladrilhos e placas (lajes), para pavimentação ou revestimento, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica; sobre as importações de cubos, pastilhas e artigos semelhantes, para mosaicos, vidrados ou não e esmaltados ou não, de cerâmica, mesmo com suporte, actualmente classificados nos códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 e 6908 90 99, e originários da República Popular da China.
2. As taxas do direito anti-dumping definitivo aplicáveis ao preço líquido, franco-fronteira da União, dos produtos não desalfandegados referidos no n.o 1 produzidos pelas empresas a seguir enumeradas são as seguintes:
Empresa
Direitos
Código adicional TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd.; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd.; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd.; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Empresas indicadas no anexo I
30,6 %
Todas as outras empresas
69,7 %
B999
3. A aplicação das taxas do direito individual especificadas para as empresas a que se refere o n.o 2 está subordinada à apresentação, às autoridades aduaneiras dos Estados-Membros, de uma factura comercial válida que observe os requisitos definidos no anexo II. Se essa factura não for apresentada, aplica-se o direito aplicável a «todas as outras empresas».
4. Salvo especificação em contrário, são aplicáveis as disposições em vigor em matéria de direitos aduaneiros.
Artigo 2.o
São cobrados, a título definitivo, os montantes garantidos por direitos anti-dumping provisórios nos termos do Regulamento (UE) n.o 258/2011 que institui um direito anti-dumping provisório sobre as importações de ladrilhos de cerâmica actualmente classificado nos códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 e 6908 90 99 e originários da República da China. São liberados os montantes garantes do direito que excedam o montante dos direitos anti-dumping definitivos.
Artigo 3.o.
Se um produtor da República Popular da China fornecer à Comissão elementos de prova suficientes de que não exportou as mercadorias descritas no artigo 1.o, n.o 1, originárias da República da China durante o período de inquérito (de 1 de Abril de 2009 a 31 de Março de 2010), que não está coligado com um exportador ou produtor sujeito às medidas instituídas pelo presente regulamento e que, após o termo do período de inquérito, exportou efectivamente as mercadorias em causa ou subscreveu uma obrigação contratual e irrevogável de exportação de uma quantidade importante do produto para a União, o Conselho, deliberando por maioria simples sob proposta da Comissão, pode, depois de ter consultado o Comité Consultivo, alterar o artigo 1.o, n.o 2, a fim de atribuir ao referido produtor o direito aplicável aos produtores que colaboraram no inquérito mas não foram incluídos na amostra, ou seja, 30,6 %.
Artigo 4.o
Aquando da apresentação de uma declaração de introdução em livre prática relativa aos produtos a que se refere o artigo 1.o, o número de metros quadrados dos produtos importados é indicado nessa declaração, no espaço reservado para o efeito.
Artigo 5.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 12 de Setembro de 2011.