РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 22 de março de 2012
que encerra o processo anti-dumping relativo às importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia
(2012/163/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1225/2009 do Conselho, de 30 de novembro de 2009, relativo à defesa contra as importações objeto de dumping dos países não membros da Comunidade Europeia (1) («regulamento de base»), nomeadamente o artigo 9.o,
Após consulta do Comité Consultivo,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Início
(1)
Em 13 de maio de 2011, a Comissão Europeia («Comissão») anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (2) («aviso de início»), o início de um processo anti-dumping relativo às importações, na União, de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia («produto em causa»).
(2)
No mesmo dia, a Comissão anunciou, através de um aviso publicado no Jornal Oficial da União Europeia (3), o início de um processo antissubvenções relativo às importações, na União, de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia, e deu início a um inquérito distinto.
(3)
O processo anti-dumping foi iniciado na sequência de uma denúncia apresentada em 31 de março de 2011 pelo European Industrial Fasteners Institute - EiFi («autor da denúncia»), em nome de produtores que representam mais de 25 % da produção total da União de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes. A denúncia continha elementos de prova prima facie da prática de dumping sobre o referido produto e do importante prejuízo dela resultante, elementos esses que foram considerados suficientes para justificar o início de um inquérito.
1.2. Partes interessadas no processo
(4)
A Comissão informou oficialmente do início do processo o autor da denúncia, outros produtores da União conhecidos, os produtores-exportadores conhecidos, os importadores conhecidos, os utilizadores conhecidos como interessados e as autoridades da Índia. Foi dada às partes interessadas a oportunidade de apresentarem os seus pontos de vista por escrito e de solicitarem uma audição no prazo fixado no aviso de início.
(5)
Foi concedida uma audição a todas as partes interessadas que a solicitaram e que demonstraram haver motivos especiais para serem ouvidas.
1.2.1. Amostragem de produtores-exportadores da Índia
(6)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores-exportadores da Índia, o aviso de início previa o recurso à amostragem para a determinação do dumping, em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base.
(7)
Para que a Comissão pudesse decidir se era necessário recorrer à amostragem e, em caso afirmativo, selecionar uma amostra, os produtores-exportadores da Índia foram convidados a dar-se a conhecer no prazo de 15 dias a contar da data do início do inquérito e a fornecerem informações de base sobre as respetivas vendas de exportação e no mercado interno, a natureza exata das suas atividades relacionadas com a produção e as vendas do produto em causa e as firmas e atividades de todas as empresas com eles coligadas e envolvidas na produção e nas vendas do produto em causa no período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011 («período de inquérito» ou «PI»).
(8)
No total, cinco produtores-exportadores, incluindo um grupo de empresas coligadas na Índia, forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra no prazo fixado no aviso de início. Estas empresas que colaboraram no inquérito comunicaram exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito. A comparação entre os dados do Eurostat sobre importações e o volume de exportações para a União do produto em causa durante o período de inquérito, comunicadas pelas cinco empresas que colaboraram no inquérito, revelou que a colaboração dos produtores-exportadores indianos foi de quase 100 %. Assim, a amostra foi escolhida a partir da informação facultada por esses cinco produtores-exportadores.
(9)
Em conformidade com o artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, a amostra foi selecionada com base no volume mais representativo de exportações do produto em causa para a União sobre o qual podia razoavelmente incidir o inquérito no prazo disponível. Tendo em conta a informação recebida dos produtores-exportadores, a Comissão selecionou uma amostra de três produtores-exportadores com o maior volume de exportações para a União. Segundo as informações relacionadas com a amostra, as empresas ou grupos selecionados representavam 99 % do volume total de exportações do produto em causa para a União durante o período de inquérito, comunicadas pelos produtores-exportadores que colaboraram no inquérito. Assim, considerou-se que a amostra em questão permitiria limitar o inquérito a um número razoável de produtores-exportadores suscetíveis de ser objeto de inquérito dentro do prazo disponível, assegurando, ao mesmo tempo, um elevado grau de representatividade.
1.2.2. Seleção da amostra de produtores-exportadores colaborantes na Índia
(10)
Nos termos do artigo 17.o, n.o 1, do regulamento de base, as partes interessadas e as autoridades da Índia foram consultadas relativamente à seleção da amostra. Os dois produtores-exportadores não incluídos na amostra insistiram em ser também incluídos na amostra. No entanto, atendendo à representatividade da amostra proposta, tal como referido no considerando 8, concluiu-se que não era necessário alterá-la ou alargá-la.
1.2.3. Exame individual das empresas não selecionadas para a amostra
(11)
Dois produtores-exportadores que colaboraram no inquérito e que não foram incluídos na amostra solicitaram um exame individual e responderam ao questionário anti-dumping dentro do prazo.
(12)
Dada a conclusão de que o presente processo anti-dumping deveria ser encerrado pelas razões referidas mais adiante, os pedidos de exame individual não tiveram mais seguimento.
1.2.4. Amostragem de produtores da União
(13)
Tendo em conta o número aparentemente elevado de produtores da União, o aviso de início previa o recurso à amostragem para a determinação do prejuízo, em conformidade com o disposto no artigo 17.o do regulamento de base.
(14)
No aviso de início, a Comissão anunciou que tinha sido provisoriamente selecionada uma amostra de produtores da União. Essa amostra é constituída por cinco empresas, de entre os 15 produtores da União conhecidos antes do início do inquérito, selecionadas com base no seu volume de vendas, bem como na sua dimensão e localização geográfica na União. As referidas empresas representam 37 % da produção total estimada da União durante o PI. As partes interessadas foram convidadas a consultar o dossiê e a apresentar as suas observações quanto à adequação desta escolha no prazo de 15 dias a contar da data de publicação do aviso de início. Nenhuma das partes interessadas se opôs à proposta de amostra constituída por cinco empresas.
(15)
Posteriormente, um dos cinco produtores da União incluídos na amostra retirou a sua colaboração. As restantes quatro empresas incluídas na amostra representavam 31 % da produção total estimada da União durante o PI. Por conseguinte, a amostra foi considerada representativa da indústria da União.
1.2.5. Amostragem de importadores independentes
(16)
Atendendo ao número potencialmente elevado de importadores envolvidos no processo, o aviso de início previa o recurso à amostragem para os importadores, em conformidade com o artigo 17.o do regulamento de base. Dois importadores forneceram as informações solicitadas e aceitaram ser incluídos na amostra no prazo fixado no aviso de início. Tendo em conta o número reduzido de importadores que se deram a conhecer, a Comissão decidiu não recorrer à amostragem.
1.3. Respostas ao questionário e verificações
(17)
A Comissão enviou questionários a todas as partes conhecidas como interessadas e a todas as outras partes que se deram a conhecer no prazo fixado no aviso de início. Foram, assim, enviados questionários aos produtores-exportadores da Índia incluídos na amostra, aos produtores da União incluídos na amostra, aos importadores na União que colaboraram no inquérito e a todos os utilizadores conhecidos como interessados no inquérito.
(18)
Foram recebidas respostas dos produtores-exportadores incluídos na amostra e de quatro produtores da União incluídos na amostra. Nenhum dos importadores ou utilizadores respondeu ao questionário.
(19)
A Comissão procurou obter e verificou todas as informações fornecidas pelas partes interessadas e consideradas necessárias para a determinação da existência de dumping, do prejuízo dela resultante e do interesse da União.
(20)
Uma das partes alegou que um dos produtores-exportadores apresentou demasiados pedidos de confidencialidade e não forneceu uma versão pública da sua resposta ao questionário que se pudesse considerar adequada. Daí que a informação facultada por essa empresa não tivesse podido ser tomada em consideração e a referida empresa tivesse sido tratada como uma parte não colaborante no inquérito.
(21)
No entanto, a versão não confidencial da resposta do produtor-exportador em questão, que consistia numa resposta inicial e numa versão completada com base numa carta de reclamação, foi novamente avaliada e considerada como suficientemente completa para que a resposta pública pudesse ser qualificada como adequada. A alegação foi, portanto, rejeitada.
(22)
Foram realizadas visitas de verificação nas instalações das seguintes empresas:
Produtores na União:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Itália;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itália;
-
Ugivis S.A., Belley, França
Produtores-exportadores na Índia:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Período de inquérito
(23)
O inquérito sobre o dumping e o prejuízo abrangeu o período compreendido entre 1 de abril de 2010 e 31 de março de 2011. A análise das tendências pertinentes para a avaliação do prejuízo abrangeu o período compreendido entre janeiro de 2008 e o final do PI («período considerado»).
2. PRODUTO EM CAUSA E PRODUTO SIMILAR
2.1. Produto em causa
(24)
Constituem o produto em causa os elementos de fixação, de aço inoxidável («EFAI»), e suas partes, originários da Índia, atualmente classificados nos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70.
2.2. Produto similar
(25)
Apurou-se que o produto em causa e o produto produzido e vendido no mercado interno da Índia, bem como o produto produzido e vendido no mercado da União pela indústria da União, têm as mesmas características físicas, químicas e técnicas de base, assim como as mesmas utilizações de base. Foram, por conseguinte, considerados produtos similares, na aceção do artigo 1.o, n.o 4, do regulamento de base.
3. DUMPING
3.1. Valor normal
(26)
Para a determinação do valor normal de acordo com o artigo 2.o, n.o 2, do regulamento de base, a Comissão estabeleceu primeiramente se o volume de vendas no mercado interno do produto similar a clientes independentes realizadas pelos produtores-exportadores indianos incluídos na amostra foi representativo, ou seja, se o volume total dessas vendas representou pelo menos 5 % do volume total das suas vendas de exportação para a União no PI.
(27)
No que diz respeito a um produtor-exportador incluído na amostra, verificou-se que ele não tinha realizado um volume de vendas representativo do produto similar no mercado interno. Relativamente a esse produtor-exportador, o valor normal teve de ser calculado em conformidade com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base.
3.1.1. Produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito, com volumes de vendas globais representativos no mercado interno
(28)
Em relação aos produtores-exportadores incluídos na amostra, com volumes de vendas globais representativos no mercado interno, a Comissão identificou os tipos do produto vendidos no mercado interno pelos produtores-exportadores que eram idênticos ou diretamente comparáveis aos tipos do produto vendidos para exportação para a União.
(29)
As vendas de um determinado tipo do produto no mercado interno foram consideradas suficientemente representativas sempre que o volume de vendas desse tipo do produto no mercado interno a clientes independentes, durante o PI, representava, pelo menos, 5 % do volume total de vendas para exportação para a União do tipo do produto comparável.
(30)
A Comissão analisou então se poderia considerar que as vendas realizadas no mercado interno pelas empresas em causa haviam sido efetuadas no decurso de operações comerciais normais, em conformidade com o disposto no do artigo 2.o, n.o 4, do regulamento de base. Para o efeito, estabeleceu-se, para cada tipo do produto, a proporção de vendas rentáveis a clientes independentes no mercado interno durante o período de inquérito.
(31)
Nos casos em que o volume de vendas de um tipo do produto, realizadas a um preço líquido igual ou superior ao seu custo de produção calculado, representou mais de 80 % do volume total de vendas desse tipo do produto, e em que o preço médio ponderado desse tipo do produto foi igual ou superior ao seu custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno. Este preço foi calculado como uma média ponderada dos preços da totalidade das vendas desse tipo do produto efetuadas no mercado interno durante o PI, independentemente do facto de serem ou não rentáveis.
(32)
Quando o volume de vendas rentáveis de um tipo do produto representou 80 % ou menos do volume total de vendas desse tipo do produto ou o preço médio ponderado desse tipo do produto foi inferior ao custo de produção, o valor normal baseou-se no preço efetivamente praticado no mercado interno, calculado como a média ponderada das vendas rentáveis unicamente desse tipo.
(33)
No caso dos tipos do produto não vendidos em quantidades representativas no mercado interno, o valor normal teve de ser calculado com base no disposto no artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base. Para o efeito, os encargos de venda, as despesas administrativas e outros encargos gerais («VAG»), assim como uma margem de lucro razoável, foram adicionados ao custo médio de produção do exportador por tipo do produto, durante o PI. Nos termos do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, as percentagens correspondentes aos VAG, bem como à margem de lucro, basearam-se na média ponderada desses VAG e na margem de lucro das vendas de cada tipo do produto do respetivo produtor-exportador no decurso de operações comerciais normais.
3.1.2. Produtor-exportador incluído na amostra que colaborou no inquérito, com volumes de vendas globais representativos no mercado interno
(34)
Em relação ao produtor-exportador colaborante sem vendas representativas no mercado interno, o valor normal foi calculado de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, do regulamento de base, ou seja, acrescentando os VAG e uma margem de lucro razoável por tipo do produto, durante o PI, aos custos de produção da empresa para o produto similar. Nos termos do artigo 2.o, n.o 6, do regulamento de base, as percentagens correspondente aos VAG, bem como à margem de lucro, basearam-se na média ponderada desses VAG e da margem de lucro das vendas de cada tipo do produto no decurso de operações comerciais normais do produtor-exportador.
3.2. Preço de exportação
(35)
Os preços de venda para exportação foram determinados com base nos preços efetivamente pagos ou a pagar pelo produto em causa, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 8, do regulamento de base.
3.3. Comparação
(36)
A comparação entre o valor normal e o preço de exportação foi efetuada no estádio à saída da fábrica.
(37)
A fim de assegurar uma comparação equitativa entre o valor normal e o preço de exportação, procedeu-se aos devidos ajustamentos para ter em conta as diferenças que afetam os preços e sua comparabilidade, em conformidade com o artigo 2.o, n.o 10, do regulamento de base.
(38)
Assim, procedeu-se a ajustamentos em relação aos custos de transporte, frete marítimo e seguros, movimentação da carga e despesas acessórias, embalagem e crédito, bem como descontos não mencionados em faturas e comissões, sempre que tal foi considerado oportuno e justificado.
3.4. Margens de dumping
3.4.1. Para os produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito
(39)
Relativamente às empresas incluídas na amostra, comparou-se o valor normal médio ponderado de cada tipo do produto em causa exportado para a União com o preço de exportação médio ponderado do tipo do produto em causa correspondente, em conformidade com o disposto no artigo 2.o, n.os 11 e 12, do regulamento de base.
(40)
Com base na metodologia acima descrita, as margens de dumping, expressas em percentagem do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado, são as seguintes:
Empresa
Margem de dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Contudo, deve assinalar-se que o produtor-exportador indiano em relação ao qual não se detetou nenhum caso de dumping representava 87 % das exportações indianas para a União.
(42)
Com base na sua análise do documento de divulgação da Comissão, o autor da denúncia calculou uma diferença de 25 % entre o valor normal estabelecido para os produtores-exportadores incluídos na amostra que comprovadamente praticavam dumping e a empresa que se apurou não praticar dumping. O autor da denúncia argumentou que tal diferença não pode existir num mercado concorrencial e não é realista no que diz respeito à indústria de elementos de fixação de aço inoxidável. Além disso, o autor da denúncia alegou que o produtor-exportador que se apurou não praticar dumping adquiriu sucata de aço inoxidável a empresas coligadas na União e que, por conseguinte, os preços de compra dessa matéria-prima não eram fiáveis para a determinação do custo de produção.
(43)
O valor normal no que diz respeito ao exportador que colaborou no inquérito e que se apurou não praticar dumping baseou-se no seu custo de produção por tipo do produto, que é inferior ao que se refere aos outros produtores-exportadores incluídos na amostra. Esta situação resulta principalmente do facto de a primeira empresa produzir, ela própria, aço inoxidável a partir de sucata de aço inoxidável, e estar, por conseguinte, plenamente integrada, beneficiando de economias de escala, ao passo que as últimas empresas adquirem fio-máquina de aço inoxidável, a principal matéria-prima para a produção de elementos de fixação de aço inoxidável, no mercado livre, incluindo junto do exportador que colaborou no inquérito e que se apurou não praticar dumping.
(44)
O valor normal no que diz respeito aos produtores-exportadores colaborantes que comprovadamente praticavam dumping foi determinado sobretudo com base nos preços de venda no mercado interno por tipo do produto. Há apenas uma concorrência limitada no mercado interno da Índia, e o exportador que colaborou no inquérito e que se apurou não praticar dumping apenas vendeu quantidades irrelevantes no mercado interno durante o PI.
(45)
No que diz respeito à aquisição de sucata de aço inoxidável pelo produtor-exportador que se apurou não praticar dumping, o inquérito revelou que esta empresa obteve sucata junto de fornecedores quer coligados quer independentes, representando estes últimos mais de 70 % das quantidades obtidas. Os níveis de preço de compra em ambos os casos (fornecedores coligados e independentes) eram comparáveis, mesmo tendo em conta o tipo de sucata em questão.
(46)
Consequentemente, a determinação do valor normal dos produtores-exportadores incluídos na amostra é confirmada e as alegações feitas pelo autor da denúncia foram rejeitadas.
3.4.2. Para os outros produtores-exportadores que colaboraram no inquérito
(47)
A margem de dumping média ponderada dos produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito foi calculada em conformidade com o disposto no artigo 9.o, n.o 6, do regulamento de base, com base nas margens estabelecidas para os produtores-exportadores incluídos na amostra em relação aos quais se detetaram práticas de dumping. Tendo em conta o que precede, a margem de dumping calculada para os produtores-exportadores não incluídos na amostra que colaboraram no inquérito foi fixada em 24,6 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
(48)
Após a divulgação da intenção da Comissão de encerrar o processo, um produtor-exportador indiano colaborante insistiu no facto de o seu pedido de exame individual dever ser aceite, alegando que a margem de dumping divulgada relativamente aos produtores-exportadores colaborantes não incluídos na amostra não refletia a sua situação.
(49)
O pedido de exame individual não foi considerado pela Comissão, uma vez que, em caso de encerramento do processo, deixa de ser pertinente a determinação da margem.
3.4.3. Para os produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito
(50)
No que se refere a todos os outros exportadores da Índia, a Comissão determinou primeiramente o seu nível de colaboração. Foi feita uma comparação entre as quantidades totais exportadas, indicadas nas respostas aos questionários de todos os produtores-exportadores que colaboram no inquérito, e as importações totais provenientes da Índia, segundo as estatísticas do Eurostat. A percentagem de colaboração apurada foi 97 %. Assim, o nível de colaboração foi considerado elevado. Considerou-se adequado estabelecer a margem de dumping para os produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito ao nível correspondente à margem de dumping média estabelecida para os produtores-exportadores incluídos na amostra que colaboraram no inquérito. Na verdade, informações disponíveis sugerem que, em média, os preços de exportação dos exportadores indianos que não colaboraram no inquérito, durante o PI, se encontravam em conformidade com os observados no que diz respeito aos produtores-exportadores colaborantes. Além disso, não há indícios que possam levar a considerar diferentes valores normais no que se refere aos produtores-exportadores que não colaboraram no inquérito.
(51)
Daí que o nível de dumping à escala nacional tenha sido fixado em 24,6 % do preço CIF-fronteira da União do produto não desalfandegado.
4. INDÚSTRIA DA UNIÃO
4.1. Produção da União
(52)
Toda a informação disponível relativa aos produtores da União, incluindo a informação facultada na denúncia, os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito, e as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra, foi utilizada para estabelecer a produção total da União.
(53)
Nesta base, a produção total da União foi estimada em cerca de 52 000 toneladas durante o PI. Este valor inclui a produção de todos os produtores da União que se tinham dado a conhecer no processo e o volume de produção estimado dos produtores silenciosos.
(54)
Como indicado no considerando 13, recorreu-se à amostragem para inquirir sobre os produtores da União. Dos 15 produtores da União que forneceram dados antes do início do processo, foi selecionada uma amostra de cinco empresas. Posteriormente, tal como explicado no considerando 15, uma empresa decidiu não colaborar no inquérito. As restantes empresas colaborantes incluídas na amostra correspondiam a cerca de 32 % da produção total estimada da União durante o PI e foram consideradas representativas da indústria da União.
4.2. Indústria da União
(55)
Considera-se que todos os produtores da União conhecidos, referidos no considerando 52, constituem a indústria da União na aceção do artigo 4.o, n.o 1, e do artigo 5.o, n.o 4, do regulamento de base, sendo doravante denominados «indústria da União».
5. PREJUÍZO
5.1. Observações preliminares
(56)
As estatísticas de importação pertinentes do Eurostat, juntamente com os dados apresentados na denúncia e os dados recolhidos junto dos produtores da União antes e depois do início do inquérito, incluindo as respostas aos questionários verificadas dos produtores da União incluídos na amostra, foram também utilizadas na avaliação dos fatores de prejuízo relevantes.
(57)
A análise do prejuízo em termos de dados macroeconómicos, nomeadamente capacidade de produção, utilização da capacidade, volume de vendas, parte de mercado, crescimento, emprego e produtividade, baseia-se nos dados relativos ao conjunto da indústria da União.
(58)
A análise do prejuízo em termos de dados microeconómicos, nomeadamente preços de transação, rendibilidade, cash flow, investimentos e retorno dos investimentos, capacidade de obtenção de capital, reservas e salários, baseia-se nos dados relativos aos produtores da União incluídos na amostra.
(59)
Os quatro produtores da União incluídos na amostra foram igualmente incluídos na amostra no reexame da caducidade das medidas anti-dumping aplicáveis às importações de EFAI originários da China e de Taiwan, concluído em 7 de janeiro de 2012 (4). No referido reexame, uma outra empresa, não incluída na amostra no âmbito do presente inquérito, estava incluída na amostra. Dado que o período considerado para a análise do prejuízo se sobrepôs ao do reexame da caducidade, os dados relativos aos anos de 2008 e 2009 são idênticos, salvo no que se refere a uma empresa. Divulgando os números relativos a 2008 e 2009, seria possível deduzir os da empresa que não foi incluída na amostra no caso do presente inquérito. Por conseguinte, indicadores microeconómicos como as existências, os salários, os investimentos, o cash flow, o retorno dos investimentos e a rendibilidade foram indexados.
5.2. Consumo da União
(60)
O consumo da União foi estabelecido com base no volume de vendas da indústria da União na União, tal como indicado na denúncia, e cotejado com as respostas aos questionários de amostragem e os dados verificados recolhidos junto dos produtores incluídos na amostra. Por outro lado, foi igualmente tido em conta o volume de importações baseado em dados do Eurostat para o período considerado.
(61)
Com base nestes elementos, o consumo da União evoluiu da seguinte forma:
Quadro 1
2008
2009
2010
PI
Consumo da União (toneladas)
120 598
101 143
122 345
131 457
Índice (2008 = 100)
100
84
101
109
Fonte: Eurostat, dados facultados na denúncia e respostas ao questionário.
(62)
O consumo total no mercado da UE aumentou 9 % durante o período considerado. Entre 2008 e 2009, houve uma redução drástica de 16 %, alegadamente devida aos efeitos negativos globais da crise económica no mercado, após o que o consumo recuperou de novo 21 %, entre 2009 e 2010, e mais de 7 % entre 2010 e o PI.
5.3. Importações provenientes da Índia
(63)
As importações na União provenientes da Índia evoluíram da seguinte forma durante o período considerado:
Quadro 2
2008
2009
2010
PI
Volume de importações provenientes da Índia (toneladas)
14 546
18 883
21 914
24 072
Índice (2008 = 100)
100
130
151
165
Parte de mercado
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Índice (2008 = 100)
100
155
149
152
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário dos produtores-exportadores.
(64)
As importações provenientes da Índia aumentaram significativamente, 65 %, ao longo do período considerado. Este aumento foi mais acentuado entre 2008 e 2009, quando as importações aumentaram 30 % e o consumo diminuiu 16 %. Numa base anual, as importações provenientes da Índia continuaram a aumentar em 2010 (+ 16 %) e durante o PI (+ 10 %).
5.4. Preços das importações e subcotação
Quadro 3
2008
2009
2010
PI
Preço médio de importação (euros/tonelada)
3 531
2 774
2 994
3 216
Índice (2008 = 100)
100
79
85
91
Fonte: Eurostat e respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra.
(65)
Os preços médios das importações provenientes da Índia diminuíram globalmente 9 % durante o período considerado, o que explica o aumento da parte de mercado da Índia, de 12,1 % para 18,3 %, ao longo do mesmo período. O maior aumento ocorreu entre 2008 e 2009, quando os exportadores indianos ganharam mais de 6 pontos percentuais de parte de mercado.
(66)
A fim de determinar a subcotação dos preços durante o PI, comparou-se a média ponderada dos preços de venda, por tipo do produto, cobrados pelos produtores da União incluídos na amostra a clientes independentes no mercado da União, ajustados ao estádio à saída da fábrica, e a média ponderada dos preços correspondentes das importações provenientes da Índia ao primeiro cliente independente no mercado da União, estabelecidos numa base CIF, com os adequados ajustamentos decorrentes dos direitos aduaneiros existentes e dos custos pós-importação.
(67)
A comparação dos preços foi feita numa base por tipo do produto para transações efetuadas no mesmo estádio de comercialização, com os devidos ajustamentos quando necessário, e após a dedução de descontos e abatimentos. O resultado da comparação, expresso em percentagem do volume de negócios dos produtores da União incluídos na amostra, durante o PI, revelou uma subcotação de preços entre os 3 % e os 13 %. Note-se, a este respeito, que o produtor-exportador indiano em relação ao qual não se detetaram práticas de dumping tinha a margem de subcotação mais elevada.
5.5. Situação económica da indústria da União
(68)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base, o exame do impacto das importações objeto de dumping na indústria da União incluiu uma avaliação de todos os indicadores económicos que influíram na situação dessa indústria no período analisado.
5.5.1. Capacidade de produção, produção e utilização da capacidade
Quadro 4
2008
2009
2010
PI
Volume de produção (toneladas)
69 514
56 396
62 213
51 800
Índice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacidade de produção (toneladas)
140 743
127 200
128 796
111 455
Índice (2008 = 100)
100
90
92
79
Utilização da capacidade
49 %
44 %
48 %
46 %
Índice (2008 = 100)
100
90
98
94
Fonte: indústria total da União.
(69)
O quadro anterior mostra que a produção diminuiu de forma significativa, 25 %, durante o período considerado. Em consonância com a redução da procura, a produção diminuiu acentuadamente, 19 %, em 2009, após o que recuperou cerca de 10 % em 2010. No PI, embora o consumo da União tenha aumentado 7 %, a produção da União diminuiu novamente cerca de 17 % em comparação com o ano anterior.
(70)
A capacidade de produção da indústria da União diminuiu cerca de 21 % durante o período considerado. A utilização da capacidade também diminuiu durante o período considerado, de forma constante, mantendo-se abaixo dos 50 %.
5.5.2. Volume de vendas e parte de mercado
Quadro 5
2008
2009
2010
PI
Volume de vendas (toneladas)
56 042
44 627
45 976
48 129
Índice (2008 = 100)
100
80
82
86
Parte de mercado
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Índice (2008 = 100)
100
95
81
79
Fonte: indústria total da União
(71)
No contexto de um aumento do consumo (+9 %), o volume de vendas do produto similar quando vendido ao primeiro cliente independente na União diminuiu 14 % ao longo do período considerado. Consequentemente, a parte de mercado diminuiu de 46,5 % em 2008 para 36,6 % no PI. Após uma baixa significativa em 2009 (- 20 %), o volume de vendas recuperou ligeiramente em 2010 e no PI.
5.5.3. Crescimento
(72)
O consumo da União aumentou 9 % entre 2008 e o PI. No entanto, o volume de vendas e a parte de mercado da indústria da União diminuíram, no mesmo período, 14 % e 21 %, respetivamente. Ao mesmo tempo, as importações provenientes da Índia aumentaram significativamente, 65 %.
5.5.4. Emprego
Quadro 6
2008
2009
2010
PI
Número de trabalhadores
1 007
863
821
761
Índice (2008 = 100)
100
86
82
76
Produtividade (unidades/trabalhador)
Índice (2008 = 100)
100
95
110
99
Fonte: indústria total da União
(73)
Devido à baixa de atividades da indústria da União, o número de trabalhadores foi reduzido em conformidade (24 %) durante o período considerado. Entre 2008 e o PI, os custos de mão-de-obra por trabalhador aumentaram 6 %.
(74)
A produtividade das forças de trabalho da indústria da União, avaliada enquanto produção anual por trabalhador, registou uma ligeira redução de 1 % durante o período considerado, tendo atingido o seu nível mais baixo em 2009, data a partir da qual começou a recuperar até ao PI.
5.5.5. Preços unitários médios na União
Quadro 7
2008
2009
2010
PI
Preço unitário na UE a clientes independentes(euros por tonelada)
4 336
2 792
3 914
4 244
Índice (2008 = 100)
100
64
90
98
Fonte: respostas ao questionário dos produtores incluídos na amostra
(75)
Os preços de venda médios diminuíram 2 % durante o período considerado. Em 2009, a indústria da União foi forçada a reduzir os seus preços de venda até 36 %, no contexto do abrandamento económico e de uma acentuada diminuição dos preços de importação da Índia (- 21 %). Durante 2010 e o PI, os preços de venda da indústria da União recuperaram de novo.
(76)
O inquérito revelou que a baixa dos preços de venda em 2009 refletia a redução dos custos, que diminuíram 18 % em relação aos níveis de 2008. Esta diminuição dos custos deveu-se principalmente à diminuição dos preços das matérias-primas, em especial do níquel, cuja dinâmica de preços é instável. No entanto, a indústria da União foi forçada a diminuir os seus preços de venda mais que a diminuição verificada nos custos, tendo em conta a expansão das importações indianas a baixos preços em 2009.
5.5.6. Rendibilidade, cash flow, investimentos, retorno dos investimentos e capacidade de obtenção de capital
Quadro 8
2008
2009
2010
PI
Rendibilidade das vendas da UE ( % das vendas líquidas)
Índice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Cash flow
Índice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investimentos (euros)
Índice (2008 = 100)
100
29
59
6
Retorno dos investimentos
Índice (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Fonte: respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(77)
O inquérito mostrou que, mesmo se a diminuição dos preços de venda refletiu, em parte, a diminuição dos custos, o preço da indústria da União estava sob pressão pelas importações de EFAI provenientes da Índia. A rendibilidade da indústria da União foi negativa desde o início do período em causa. Especialmente em 2009, a indústria da União foi forçada a diminuir os seus preços de venda mais que a diminuição verificada nos custos, tendo em conta a expansão das importações indianas a baixos preços. Este facto determinou uma deterioração significativa da rendibilidade nesse ano. Contudo, em 2010 e no PI, a rendibilidade melhorou, muito embora se tenha mantido negativa.
(78)
O cash flow, que representa a capacidade da indústria para autofinanciar as suas atividades, seguiu uma tendência semelhante à da rendibilidade. Atingiu o seu nível mais baixo em 2009, registou depois uma tendência para a subida e passou a um valor positivo durante o PI.
(79)
Após os investimentos realizados em 2008 na produção de EFAI, os referidos investimentos diminuíram cerca de 94 % durante o período considerado. O retorno dos investimentos revelou uma evolução negativa similar, em consonância com os resultados negativos da indústria da União ao longo do período considerado, tendo permanecido sempre negativo.
(80)
A evolução da rendibilidade, o cash flow e o baixo nível de investimentos aponta para o facto de que os produtores da UE incluídos na amostra podem ter experimentado dificuldades em obter capitais.
5.5.7. Existências
Quadro 9
2008
2009
2010
PI
Existências finais da indústria da União
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Fonte: respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(81)
O nível de existências da parte da indústria da União incluída na amostra aumentou 3 % durante o período considerado. Em 2009 o nível de existências finais diminuiu 8 %; mais tarde, em 2010 e no PI, aumentou 8 % e 3 %, respetivamente.
5.5.8. Amplitude da margem de dumping efetiva e recuperação na sequência de anteriores práticas de dumping
(82)
Recorde-se que, em relação ao maior produtor-exportador indiano, que representava 87 % das exportações indianas para a União durante o PI, não foram detetadas práticas de dumping. Por conseguinte, as importações objeto de dumping corresponderam a 13 % do volume total de EFAI exportados da Índia para a União. Tendo em conta o volume, a parte de mercado e os preços das importações objeto de dumping provenientes da Índia, o impacto das margens de dumping efetivas na indústria da União pode considerar-se negligenciável.
5.6. Conclusão sobre o prejuízo
(83)
O inquérito revelou que a maior parte dos indicadores de prejuízo, como a produção (- 25 %), a utilização da capacidade (- 6 %), o volume de vendas (- 14 %), a parte de mercado (- 21 %) e o emprego (- 24 %), se deteriorou durante o período considerado. No contexto de um consumo crescente, tanto o volume de vendas como a parte de mercado baixaram. O volume de vendas recuperou ligeiramente em 2010 e no PI, em comparação com 2009; no entanto, a indústria da União não conseguiu recuperar a sua parte de mercado perdida, dada a expansão das importações indianas que aumentaram de forma constante durante o período considerado, a preços que sistematicamente implicaram uma subcotação dos da indústria da União.
(84)
Acresce que os indicadores de prejuízo relacionados com o desempenho financeiro da indústria da União, como o cash flow e a rendibilidade, foram gravemente afetados, o que significa que a capacidade de a indústria da União obter capital ficou comprometida.
(85)
Tendo em conta o que precede, concluiu-se que a indústria da União sofreu um prejuízo importante na aceção do artigo 3.o, n.o 5, do regulamento de base.
6. NEXO DE CAUSALIDADE
6.1. Introdução
(86)
Em conformidade com o artigo 3.o, n.os 6 e 7, do regulamento de base, foi averiguado se as importações objeto de dumping originárias da Índia tinham causado um prejuízo à indústria da União que pudesse ser considerado importante. Para além das importações objeto de dumping, foram também analisados outros fatores conhecidos que pudessem estar em simultâneo a causar um prejuízo à indústria da União, a fim de garantir que o eventual prejuízo provocado por esses fatores não fosse atribuído às importações objeto de dumping.
(87)
Importa lembrar que o maior produtor-exportador indiano, referido nos considerandos 40 e 41, que representava 87 % das exportações indianas para a União durante o PI, não praticava dumping. Por conseguinte, apenas 13 % das exportações indianas do produto em causa para a União durante o PI foram efetuadas a preços de dumping. Estas importações objeto de dumping corresponderam a uma parte de mercado de 2 % durante o PI.
6.2. Efeito das importações objeto de dumping
(88)
O inquérito mostrou que o consumo da União aumentou 9 % durante o período considerado, enquanto o volume de vendas da indústria da União diminuiu 14 % e a parte de mercado diminuiu 21 %.
(89)
No que diz respeito aos preços, os preços de importação médios das importações objeto de dumping implicaram uma subcotação dos preços de venda médios da indústria da União no mercado da União. Todavia, eram cerca de 12 % mais elevados que os preços da empresa indiana em relação à qual não se detetaram práticas de dumping.
(90)
Com base no que atrás se descreveu, considera-se que o limitado volume de importação das importações objeto de dumping provenientes da Índia, que tinham preços mais elevados que as importações não objeto de dumping, só pode ter desempenhado um papel muito reduzido, se algum desempenhou, na deterioração da situação da indústria da União.
6.3. Efeito de outros fatores
6.3.1. Importações provenientes da Índia que não foram objeto de dumping
(91)
O volume total de importações provenientes da Índia cresceu substancialmente, 65 %, durante o período considerado, fazendo aumentar a respetiva parte de mercado de 12,1 % para 18,3 %. No entanto, como atrás se explicou, as importações que não foram objeto de dumping representaram 87 % do volume total de exportações indianas no PI, o que correspondeu a uma parte de mercado de 15 % no PI, por oposição à parte de mercado de 2 % das importações objeto de dumping provenientes da Índia no mesmo período.
(92)
Os preços das importações provenientes da Índia diminuíram globalmente 9 % no período considerado, mantendo-se sempre mais baixos que os preços das importações do resto do mundo e os preços de venda da indústria da União. Vale a pena salientar, no entanto, que, tal como referido no considerando 89, se verificou que os preços médios das importações que não foram objeto de dumping implicaram uma subcotação dos preços da indústria da União maior que os das importações objeto de dumping.
6.3.2. Importações provenientes de outros países terceiros
Quadro 10
2008
2009
2010
PI
Volume de importações provenientes de outros países terceiros (toneladas)
50 010
37 633
54 454
59 255
Índice (2008 = 100)
100
75
109
118
Parte de mercado das importações provenientes de outros países terceiros
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Índice (2008 = 100)
100
90
107
109
Preço médio das importações provenientes de outros países terceiros (euros/tonelada)
5 380
5 236
5 094
5 234
Índice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volume de importações provenientes da Malásia (toneladas)
13 712
9 810
9 611
9 966
Parte de mercado das importações provenientes da Malásia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Preço médio das importações provenientes da Malásia (euros/tonelada)
4 203
2 963
3 324
3 633
Volume de importações provenientes das Filipinas (toneladas)
7 046
5 406
15 576
18 149
Parte de mercado das importações provenientes das Filipinas
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Preço médio das importações provenientes das Filipinas (euros/tonelada)
4 645
3 474
3 714
3 912
Volume das importações provenientes da República Popular da China (toneladas)
2 332
2 452
3 217
3 288
Parte de mercado das importações provenientes da República Popular da China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Preço médio das importações provenientes da República Popular da China (euros/tonelada)
4 004
4 561
5 272
5 648
Volume de importações provenientes de Taiwan (toneladas)
4 304
3 703
6 451
6 640
Parte de mercado das importações provenientes de Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Preço médio das importações provenientes de Taiwan (euros/tonelada)
5 092
4 719
4 755
4 943
Fonte: Eurostat
(93)
Com base nos dados do Eurostat, o volume de importações na União de EFAI originários de outros países terceiros aumentou 18 % durante o período considerado. Simultaneamente, os preços médios de importação diminuíram cerca de 3 % durante o período considerado e a respetiva parte de mercado aumentou cerca de 9 %.
(94)
Desde 19 de novembro de 2005, estão em vigor medidas anti-dumping sobre as importações de EFAI da República Popular da China e de Taiwan. Apesar dessas medidas, as importações destes dois países aumentaram de forma significativa durante o período considerado, apesar de as partes de mercado se terem mantido bastante modestas, 2,5 % e 5,1 %, respetivamente, durante o PI. Outras das principais fontes de importação são as Filipinas e a Malásia. Em especial, as importações das Filipinas cresceram significativamente durante o período considerado, fazendo aumentar a respetiva parte de mercado de 5,8 % em 2008 para 13,8 % no PI.
(95)
No que diz respeito à Malásia, verificou-se uma tendência decrescente ao longo do período considerado; no entanto, as importações ainda detinham uma parte de mercado de 7,6 % no PI. O volume de importações das Filipinas aumentou consideravelmente durante o período considerado. Ainda assim, como se concluiu no inquérito, o preço médio das importações provenientes das Filipinas era muito mais elevado, isto é, mais cerca de 20 %, que o preço médio dos EFAI provenientes da Índia.
(96)
No que respeita aos preços de importação, a média global dos preços das importações provenientes de outros países terceiros permaneceu relativamente estável durante o período considerado, situando-se sempre acima da média dos preços de venda da indústria da União e da média dos preços de importação da Índia.
(97)
Com base no que precede, concluiu-se que não foram as importações de outros países terceiros que causaram o prejuízo importante sofrido pela indústria da União.
6.3.3. Crise económica
(98)
A crise económica explica parcialmente a contração do consumo da União em 2009. Contudo, é de salientar que, não obstante a diminuição de 16 % no consumo em 2009, o volume das importações indianas cresceu 30 %.
(99)
Em 2010 e no PI, o consumo da União aumentou, em consonância com a recuperação geral da economia. No entanto, o volume de vendas da indústria da União aumentou apenas ligeiramente, 3 % em 2010 e 4,7 % no PI, o que pode comparar-se com um aumento anual das importações indianas de 16 % e 10 %, respetivamente.
(100)
Em condições económicas normais e sem a forte pressão exercida sobre os preços e o aumento dos níveis das importações provenientes da Índia, a indústria da União poderia ter tido algumas dificuldades em fazer face à diminuição do consumo e ao aumento dos custos unitários fixos devido à menor utilização da capacidade que nela se registou. Todavia, os baixos preços das importações indianas, a maior parte das quais não foi objeto de dumping, intensificaram o efeito da recessão económica e, mesmo durante a recuperação económica geral, a indústria da União foi incapaz de recuperar e readquirir a parte de mercado perdida para as importações indianas.
(101)
Por conseguinte, embora a crise económica de 2008-2009 possa ter contribuído para os maus resultados da indústria da União, não se pode considerar que ela tenha tido um impacto importante na situação de prejuízo desta indústria.
6.3.4. Resultados das exportações da parte da indústria da União incluída na amostra
Quadro 12
2008
2009
2010
PI
Vendas de exportação (toneladas)
967
689
933
884
Índice (2008 = 100)
100
71
97
91
Preço unitário de venda (euros)
4 770
3 060
4 020
4 313
Índice (2008 = 100)
100
64
84
90
Fonte: respostas ao questionário dos produtores da UE incluídos na amostra
(102)
Durante o período considerado, o volume de vendas de exportação da parte da indústria da União incluída na amostra diminuiu 9 %, enquanto os preços médios de exportação diminuíram 10 %. Embora não seja de excluir que as tendências negativas nos resultados das exportações possam ter tido um impacto ainda mais negativo sobre a indústria da União, considera-se que, tendo em conta o baixo volume das exportações em relação às vendas no mercado da União, este impacto não foi importante para explicar o prejuízo constatado.
6.4. Conclusão sobre o nexo de causalidade
(103)
A análise precedente demonstrou a existência de um aumento substancial no volume e na parte de mercado das importações a baixos preços originárias da Índia ao longo do período considerado. Apurou-se igualmente que essas importações implicaram de forma constante uma subcotação dos preços praticados pela indústria da União no mercado da União.
(104)
No entanto, tendo em conta a conclusão de que o maior produtor-exportador indiano, que representava 87 % das exportações da Índia para a União durante o PI, não exportava EFAI para a União a preços objeto de dumping, considera-se que a existência de um nexo de causalidade entre as importações objeto de dumping, correspondentes apenas a 13 % da quantidade total exportada da Índia, e o prejuízo sofrido pela indústria da União não pode ser suficientemente estabelecida. Com efeito, não se pode argumentar que as exportações indianas objeto de dumping, atendendo ao seu limitado volume e à sua muito limitada parte de mercado (2 %), bem como ao facto de os seus preços serem em média 12 % mais elevados que os preços das importações que não foram objeto de dumping, fossem a causa do prejuízo sofrido pela indústria da União.
(105)
A análise de outros fatores conhecidos que pudessem ter causado prejuízo à indústria da União, incluindo as importações que não foram objeto de dumping, as importações provenientes de outros países terceiros, a crise económica e os resultados das exportações da parte da indústria da União incluída na amostra, revelou que o prejuízo sofrido pela indústria da União parece dever-se ao impacto das importações que não foram objeto de dumping provenientes da Índia, as quais representaram 87 % de todas as exportações da Índia para a União durante o PI e foram efetuadas a preços consideravelmente mais baixos que os das importações objeto de dumping.
7. ENCERRAMENTO DO PROCESSO ANTI-DUMPING
(106)
Na ausência de um nexo de causalidade significativo entre as importações objeto de dumping e o prejuízo sofrido pela indústria da União, considera-se que as medidas anti-dumping são desnecessárias e, por conseguinte, o presente processo anti-dumping deve ser encerrado em conformidade com o artigo 9.o, n.o 2, do regulamento de base.
(107)
O autor da denúncia e todas as outras partes interessadas foram informados em conformidade, tendo-lhes sido dada a oportunidade de apresentarem as suas observações. As observações recebidas não alteraram a conclusão de que o presente processo anti-dumping deveria ser encerrado,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
É encerrado o processo anti-dumping relativo às importações de determinados elementos de fixação, de aço inoxidável, e suas partes, originários da Índia, atualmente classificados nos códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 e 7318 15 70.
Artigo 2.o
A presente decisão entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
Feito em Bruxelas, em 22 de março de 2012.