РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 25 юли 2012 година
относно държавна помощ SA.23839 (C 44/2007) от Франция в полза на предприятие FagorBrandt
(нотифицирано под номер C(2012) 5043)
(Само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/283/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 6 август 2007 г. Франция уведоми Комисията за помощ за преструктуриране, предоставена на групата FagorBrandt.
(2)
С писмо от 10 октомври 2007 г. Комисията информира Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-нататък наричан „ДФЕС“), относно тази помощ.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата (наричано по-долу „решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответната помощ.
(4)
Комисията получи мненията на три заинтересовани страни, а именно двама конкуренти и получателя на помощта. Electrolux представи мнение с писмо от 14 декември 2007 г. След среща със службите на Комисията на 20 февруари 2008 г. дружеството представи допълнителни мнения с писма от 26 февруари 2008 г. и 12 март 2008 г. Един конкурент, пожелал да запази анонимност, представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. (4) FagorBrandt представи мнение с писмо от 17 декември 2007 г. Комисията предаде тези мнения на Франция с писма от 15 януари 2008 г. и 13 март 2008 г., като ѝ даде възможност да отговори. Коментарите на Франция бяха получени съответно с писмо от 15 февруари 2008 г. и с документ, представен по време на срещата от 18 март 2008 г. (вж. съображение 5).
(5)
С писмо от 13 ноември 2007 г. Франция съобщи на Комисията своето мнение относно решението за откриване на процедурата. На 18 март 2008 г. се състоя среща между службите на Комисията, френските органи и FagorBrandt. След тази среща френските органи предоставиха информация с писма от 24 април 2008 г. и 7 май 2008 г. Втора среща между същите страни се състоя на 12 юни 2008 г. След тази среща френските органи предоставиха информация с писмо от 9 юли 2008 г. На 15 юли 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от френските органи на 16 юли 2008 г.
(6)
На 21 октомври 2008 г. Комисията прие положително решение при определени условия относно помощта за преструктуриране в размер на 31 млн. EUR, отпусната на FagorBrandt (5) (по-нататък наричано „решението от 21 октомври 2008 г.“).
(7)
Това решение беше отменено от Съда на 14 февруари 2012 г. (6) (по-нататък наричано „решение на Съда от 14 февруари 2012 г.“) поради наличие на две явни грешки в оценката: от една страна, отчитането на невалидна компенсаторна мярка и, от друга страна, липсата на анализ на съвместното въздействие върху конкуренцията от одобрената помощ и от предишна несъвместима помощ, предоставена и все още невъзстановена от италианските органи (по-нататък наричана „италианската помощ“).
(8)
Следователно Комисията трябва да приеме ново окончателно решение. Съгласно практиката на Съда (7) за тази цел Комисията трябва да вземе предвид само данните, с които е разполагала към тогавашния момент, т.е. на 21 октомври 2008 г. (вж. раздел 6.2.2. Временна рамка на анализа).
2. ОПИСАНИЕ
(9)
Въпросната помощ е помощ за преструктуриране. Предвижданата сума на помощта е 31 млн. EUR. Тази помощ се предоставя от френското министерство на икономиката, финансите и заетостта. Получател на помощта е дружеството FagorBrandt S.A., което има няколко филиала, в които се извършват производствени и търговски дейности.
(10)
Френските органи посочват, че с наличните ресурси и при отсъствието на държавна помощ FagorBrandt S.A. не би могло да се справи със своите затруднения. Според Франция пряката помощ в размер на 31 млн. EUR ще позволи да се финансират половината от разходите за преструктуриране (8).
(11)
Групата FagorBrandt (наричана по-долу „FagorBrandt“) принадлежи косвено на дружеството Fagor Electrodomésticos S. Coop (наричано по-долу „Fagor“), което е кооперативно дружество по испанското право. Капиталът на това кооперативно дружество се разпределя между приблизително 3 500 членове (служители-съдружници), като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(12)
Дружеството Fagor от своя страна е част от кооперативна групировка Mondragón Corporación Cooperativa (наричана по-долу „MCC“), в която всяко кооперативно дружество запазва своята правна и финансова самостоятелност. Fagor принадлежи на подразделението „Foyer“ на браншовата група „Индустрия“ на MCC.
(13)
Дружеството FagorBrandt е реализирало оборот от 903 млн. EUR през 2007 г. То развива дейност във всички области на големите домакински електроуреди, обхващаща три големи типа продукти: миялни и перални машини (миялни за съдове, перални машини, сушилни машини, комбинирани перални сушилни машини), хладилни машини (домашни хладилници, домашни фризери - с фронтално и горно зареждане) и готварски печки (традиционни фурни, микровълнови фурни, печки, котлони, абсорбатори).
3. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(14)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения поради следните пет причини: риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества; риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ; съмнение относно възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството; недостатъчност на компенсаторните мерки; съмнение относно свеждане на помощта до необходимия минимум, и по-специално относно приноса на получателя.
3.1. Риск от заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на новосъздадени дружества
(15)
Тъй като FagorBrandt е създадено през януари 2002 г., то е било, по смисъла на точка 12 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднение (наричани по-долу „насоките относно помощите за преструктуриране“) (9), новосъздадено дружество до януари 2005 г., т.е. три години след създаването си. Това означава, че както в момента, в който дружеството е било освободено от данъци по силата на член 44е от Общия кодекс за данъците (по-нататък „помощта по член 44е“), така и в момента, когато през декември 2003 г. Комисията е обявила тази помощ за несъвместима и е наредила тя да бъде възстановена (10), FagorBrandt е било новосъздадено дружество. Съгласно параграф 12 от насоките за преструктуриране то не е било допустимо за помощ за преструктуриране. Поради това, в момента, в който дружеството вече не е представлявало новосъздадено дружество и така е станало допустимо за помощи за преструктуриране, фактът, че Франция още не си е била възстановила помощта, обявена за несъвместима през декември 2003 г., може да представлява заобикаляне на забраната, предвидена в точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
3.2. Риск от заобикаляне на задължението за възстановяване на несъвместимата помощ
(16)
Като отбеляза, че помощта, предмет на уведомлението, изглежда служи до голяма степен за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, Комисията изрази съмнения относно това дали помощта, предмет на уведомлението, не представлява заобикаляне на задължението за възстановяване на тази несъвместима помощ и не обезсмисля възстановяването на тази помощ, като го лишава от полезния му ефект.
3.3. Съмнения относно дългосрочната жизнеспособност на дружеството
(17)
По отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на дружеството Комисията изрази две съмнения. От една страна, като забеляза, че очакваният годишен оборот за 2007 г. е с около 20 % по-висок от предходната година, Комисията постави въпроса на какви елементи се основава тази прогноза. От друга страна, Комисията подчертава, че в плана за преструктуриране не се посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от италианския филиал.
3.4. Недостатъчност на компенсаторните мерки
(18)
Комисията се съмнява също, че е приемливо отсъствието на допълнителни компенсаторни мерки освен тези, които са вече започнати в рамките на плана за преструктуриране. Комисията припомни, че:
(i)
насоките относно помощите за преструктуриране (точки 38-41) задължават получателите, отговарящи на критерия за „голямо предприятие“, да прилагат компенсаторни мерки;
(ii)
от една страна, без помощта FagorBrandt ще излезе от пазара, а от друга страна, конкурентите на FagorBrandt са в голямата си част европейски. Следователно изчезването на FagorBrandt ще позволи на европейските конкуренти да увеличат значително продажбите и производството си;
(iii)
изглежда, че всички вече приложени мерки не могат да бъдат счетени за компенсаторни мерки на основание на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране;
(iv)
Накрая, Комисията подчерта, че насоките, които са били в сила при разследването на случаите Bull (11) и Euromoteurs (12) и на които Франция се позовава, не пораждат задължение за прилагане на компенсаторни мерки. Тя подчерта също други съществени разлики между тези случаи и настоящия случай.
3.5. Съмнения относно приноса на получателя
(19)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали са изпълнени условията, предвидени в точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране. От една страна, френските органи не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране, а от друга страна, френските органи не са обяснили произхода на някои суми, счетени за „собствено усилие на получателя“.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
4.1. Мнения на дружеството Electrolux
(20)
Electrolux посочва, че за да отговори на предизвикателствата на глобалната конкуренция, то е приложило крупни планове за преструктуриране, свързани с големи разходи. За да остане конкурентоспособно, дружеството е било принудено да предприеме драстични мерки, като закриване на осем завода в Западна Европа, чието производство е било преместено главно в други съществуващи заводи, както и в нови заводи в Полша и Украйна. Повечето дружества от сектора „големи електродомакински уреди“ са провели подобни дейности за преструктуриране. Ето защо това дружество се оплаква, че FagorBrandt може да получи субсидия, за да се справи със ситуация, с каквато останалите дружества от сектора трябва да се справят, без да получават подобна помощ. Помощта би нарушила конкуренцията за сметка на другите дружества.
4.2. Мнения на втория конкурент
(21)
Първо, този конкурент, поискал да запази анонимност, счита, че планираната помощ няма да позволи на дружеството да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Той счита, че е необходима съществена индустриална реорганизация, за да се гарантира оцеляването на дружеството. От друга страна, този конкурент счита, че FagorBrandt няма да има средства за финансирането на необходимите инвестиции. Помощта няма да даде на FagorBrandt и възможност да достигне необходимата големина, за да подобри позицията си в преговорите с големите мрежи за дистрибуция, които предпочитат доставчици с по-голямо присъствие в Европейския съюз.
(22)
Второ, конкурентът счита, че помощта не е сведена до необходимия минимум, тъй като FagorBrandt може да намери необходимите за преструктурирането си средства от своя акционер и от кооперативното дружество (т.е. от MCC, част от което е банката Caja Laboral), към което принадлежи.
(23)
Трето, конкурентът счита, че помощта е от естество, което ще повлияе на конкуренцията и на търговията между държавите членки. От една страна, повечето дружества от този сектор произвеждат в Европа и могат следователно да бъдат счетени за европейски. Азиатските и турските конкуренти имат значително присъствие само за някои продукти. От друга страна, FagorBrandt е петият в класирането на европейско равнище и има силна позиция на френския, испанския и полския пазар. Конкурентът счита следователно, че при липсата на компенсаторни мерки помощта не може дa бъде обявена за съвместима от Комисията.
(24)
Четвърто, неправомерното предоставяне в миналото на помощи от Франция и Италия налага два извода: от една страна, затрудненията на FagorBrandt се повтарят, което поставя въпроса за неговата жизнеспособност; от друга страна, помощта, предмет на уведомлението, ще послужи вероятно за възстановяване на неправомерно получената помощ, заобикаляйки по този начин задължението за нейното възстановяване.
4.3. Мнения на FagorBrandt
(25)
Мненията на FagorBrandt са подобни на тези на френските органи, изложени накратко по-долу.
5. МНЕНИЯ НА ФРАНЦИЯ
5.1. Мнения на Франция относно решението за откриване на процедурата
(26)
Относно възможното заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране на новосъздадени дружества френските власти не оспорват, че FagorBrandt трябва да се счита за „новосъздадено дружество“ през първите три години след създаването му в съответствие с точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране. Те отбелязват обаче, че въпросът за евентуална помощ за преструктуриране в полза на FagorBrandt е започнал да се поставя едва през 2006 г. вследствие на затрудненията, възникнали след 2004 г., и предвид влошаващото се финансово положение от 2005 г., т.е. в течение на петата година от съществуването му. С други думи предприятието не е имало причини да иска помощ за преструктуриране, преди да изпадне в състояние, оправдаващо тази помощ, а именно през 2006 г. Поради това въпросът за възможното заобикаляне на правилото за „трите години“ е безпредметен.
(27)
Относно възможността помощта, предмет на уведомлението, да лиши от полезен ефект задължението за възстановяване, Франция напомня, че дружеството не е в затруднение единствено поради възстановяването на помощта. Финансовите затруднения са започнали всъщност през 2004 г., като положението се е влошило силно през 2005 г. и 2006 г. Както заключи Комисията в своето решение за откриване на процедурата, дружеството е действително в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране. Поради това Франция стига до заключението, че дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране, ако останалите условия за такава помощ са иначе изпълнени. Въпросът дали дружеството е можело да оцелее през 2007 г. или 2008 г., ако не е трябвало да възстановява помощта, е безпредметен, тъй като възстановяването на помощта е задължително, по-специално след отрицателното решение на Комисията относно разпоредбите на член 44е през 2003 г. Така че тъкмо натрупването на финансови затруднения оправдава искането за помощ, тъй като тези затруднения произтичат от вече понесените от дружеството разходи за преструктуриране, от това, че преструктурирането не е завършено, както и от всички други разходи, които дружеството трябва да има предвид, включително възстановяването на помощта.
(28)
Относно възвръщането към дългосрочна жизнеспособност и повдигнатите две съмнения по този въпрос в решението за откриване френските органи отбелязват следните елементи. Що се отнася до прогнозата за ръст от 20 % на оборота за 2007 г. спрямо финансовата 2006 година, тя се обяснява главно с промяната в обхвата на дейността на FagorBrandt, извършена през 2006 г. Колкото до това, че не е взето предвид възстановяването на помощта, получена неправомерно от италианския филиал (отпусната в рамките на придобиването от Brandt Italia на дейностите в областта на електродомакинските уреди на Ocean Spa), френските органи посочват, че това възстановяване не би трябвало да засегне жизнеспособността на дружеството, тъй като сумата, дължима в крайна сметка от Brandt Italia, трябва да е по-малка от 200 000 EUR, като разликата се поема от продавача на въпросното производство.
(29)
Относно липсата на компенсаторни мерки Франция повтаря, че дружеството вече е преотстъпило през 2004 г. дружеството Brandt Components (производствената площадка в Nevers). От друга страна, дружеството е намалило производствения си капацитет, преустановявайки производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни. Френските власти напомнят също, че помощта е породила много слабо нарушаване, което намалява необходимостта от компенсаторни мерки. Всъщност FagorBrandt има под [0-5] % (13) пазарен дял на европейско равнище, което е много малко в сравнение с главните му конкуренти. От друга страна френските органи считат, че присъствието на дружеството на пазара позволява да се избегне ситуация на олигопол. По време на специалната процедура за проучване френските власти предложиха да се приложат допълнителни компенсаторни мерки.
(30)
Относно съмненията на Комисията във връзка със свеждането на помощта до минимум и собствения принос на получателя френските органи отбелязват следните елементи. Относно това, че възстановяването на помощта не е взето предвид в разходите за преструктуриране, те посочват, че възстановяването на несъвместимата помощ не може a priori да бъде квалифицирано като разходи за преструктуриране. Относно „собствения принос на получателя“, както той е определен в уведомлението, френските органи обясняват, че става въпрос за банкови заеми.
5.2. Мнения на Франция относно мненията на заинтересованите страни
(31)
Относно мненията на Electrolux Франция подчертава, че мерките за преструктуриране, започнати от Electrolux и други конкуренти, не са имали за цел да облекчат трудно финансово положение, а да засилят позициите на пазара за големите електродомакински уреди. Поради това Франция счита, че положението на FagorBrandt е несравнимо с това на неговите конкуренти, които впрочем разполагат със значително по-големи финансови средства поради много по-големите си мащаби.
(32)
Относно мненията във връзка с дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt, формулирани от пожелалото анонимност дружество, френските органи подчертават, че на първо място FagorBrandt е предприело мерки, имащи за цел „на първо време да спрат загубите и да увеличат печалбата, за да може предприятието след време да подобри позицията си на пазара, по-специално като развива […]“.
(33)
Относно твърдението, че помощта не е сведена до минимум, тъй като FagorBrandt е можело да бъде финансирано от своите акционери, френските органи подчертават, че MCC не е холдинг, а кооперативно движение. В това кооперативно движение всяко дружество, включително Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. FagorBrandt не може следователно да разчита на финансова помощ от Fagor, която е ограничена от сегашните възможности на Fagor. Придобиването на FagorBrandt намали полето за финансови маневри на Fagor и Fagor не може днес да задели средства над определена граница.
(34)
Трето, в отговор на предвижданите неблагоприятни ефекти върху конкуренцията френските органи откриват противоречия в мненията на заинтересованата страна, запазила анонимност. От една страна, тя твърди, че помощта ще повлияе на условията на конкуренция на европейския пазар. От друга страна, тя твърди, че FagorBrandt е твърде малко в сравнение с големите дружества, което застрашава неговата жизнеспособност. Освен това по отношение на липсата на компенсаторни мерки френските органи напомнят, че те вече са приложили валидни компенсаторни мерки и че предлагат да въведат нови такива.
(35)
Четвърто, в отговор на твърденията, основаващи се на предоставена по-рано неправомерна помощ от Франция и Италия, Франция напомня, че тази неправомерна помощ е била насочена не към програма за преструктуриране на дружеството, а към система, имаща за цел да насърчи запазването на заетостта на територията. От друга страна, Франция, на базата на информация, предоставена на 17 декември 2007 г. от FagorBrandt на Комисията, подчертава, че няма реална връзка между размера на отпуснатата помощ (около 20 млн. EUR нетна помощ след данъчно облагане) и размера на несъвместимата помощ (около 27,3 млн. EUR след начисляване на лихви). Освен това разходите за преструктуриране са оценени на 62,5 млн. EUR, т.е. определено повече от размера на поисканата помощ за преструктуриране. Накрая те напомнят за взаимозаменяемия характер на разходите.
(36)
Що се отнася до мненията, представени на Комисията от FagorBrandt, френските органи посочват, че те могат само да изразят съгласието си с тези обяснителни елементи, още повече че те допълват собствените им мнения.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
6.1. Наличие на помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(37)
Комисията смята, че мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тя е под формата на субсидия от френското правителство и следователно е финансирана чрез държавни ресурси и се окачествява като държавна. Мярката е насочена единствено към FagorBrandt и поради това е избирателна. Субсидията облагодетелства FagorBrandt, като му осигурява допълнителни ресурси, така че дружеството избягва спирането на своята дейност. Тази мярка заплашва да наруши конкуренцията между производителите на големи електродомакински уреди. И накрая, пазарът на големи електродомакински уреди се характеризира със съществен търговски обмен между държавите членки. Следователно Комисията заключава, че мярката, предмет на уведомление, представлява държавна помощ. Франция не оспорва това заключение.
6.2. Правно основание на оценката
6.2.1. Правно основание на съвместимостта на помощта
(38)
Член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС предвижда дерогации от общата несъвместимост, предвидена в параграф 1 на същия член. Дерогациите, предвидени в член 107, параграф 2 от ДФЕС, очевидно не са приложими в конкретния случай.
(39)
Що се отнася до дерогациите, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, Комисията отбелязва, че тъй като целта на помощта не е регионална и дерогацията по буква б) на посочения параграф очевидно не е приложима, то се прилага само дерогацията, предвидена в буква в). Тя предвижда одобряване на държавната помощ, предназначена за насърчаване развитието на някои икономически дейности, когато те не променят условията на търговията до степен, която противоречи на общия интерес. В този контекст е безспорно, че помощта е била предоставена с цел да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружество в затруднение. Комисията е посочила как тя оценява съвместимостта на такава помощ в насоките относно помощите за преструктуриране. Ето защо именно те ще послужат като правно основание за оценката. Комисията счита, че в конкретния случай не може да се приложи друга рамка на Общността. Франция впрочем не се е позовала на друга дерогация от ДФЕС. Освен това никоя от заинтересованите страни не е критикувала избора на това правно основание, което беше вече обявено в решението за откриване на процедурата.
6.2.2. Временна рамка на анализа
(40)
В съответствие с практиката на Съда (14) Комисията трябва, след отмяната на някое от нейните решения, да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала към момента на приемане на отмененото решение, т.е. в този случай към 21 октомври 2008 г.
(41)
Последващите събития, които евентуално са настъпили след 21 октомври 2008 г., не трябва да бъдат взети под внимание. Измененията или развитието на пазара или на положението, в което се намира получателят на помощта, трябва да бъдат премахнати от анализа. По същия начин Комисията не взема предвид периода на изпълнение на плана за преструктуриране след месец октомври 2008 г. (15)
(42)
Освен това Комисията няма задължение отново да открие делото, нито дори да го допълни с нови технически експертизи (16). Отмяната на акта поставя край на административната процедура, която съдържа няколко етапа, но това не води непременно до отмяна на цялата процедура. Когато, както в този случай, въпреки предприетите действия по разследването, позволяващи изчерпателен анализ на съвместимостта на помощта, извършеният от Комисията анализ се окаже непълен и по този начин доведе до незаконосъобразност на решението, процедурата за замяна на това решение може да бъде започната въз основа на вече осъществените действия по разследване (17).
(43)
Освен това, тъй като Комисията трябва да основе своя нов анализ единствено на информацията, с която е разполагала през октомври 2008 г., т.е. информация, за която френските органи и FagorBrandt вече са изразили позиция, не е нужно отново да се прави допитване за техните становища (18). И накрая, правото на трети заинтересовани страни да представят своите забележки е било спазено чрез публикуване в Официален вестник на решението за откриване на процедурата (19) и нито една разпоредба от Регламент № 659/1999 не изисква да им се предложи отново тази възможност, когато първоначалният план за преструктуриране се изменя по време на разследването (20).
(44)
Затова настоящото решение се основава единствено на елементите, налични към 21 октомври 2008 г.
6.3. Допустимост на дружеството за помощ за преструктуриране
(45)
За да получи помощ за преструктуриране, дружеството трябва преди всичко да може да бъде счетено за дружество в затруднение, както е определено в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(46)
В точка 24 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва, че дружеството е, както изглежда, в затруднение по смисъла на точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране. В точка 27 от решението за откриване на процедурата Комисията посочва също, че в съответствие с точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране затрудненията на дружеството са станали прекалено големи, за да могат да бъдат финансирани от испанския акционер. За разлика от тази предварителна оценка конкурентът, запазил анонимност, счита, че FagorBrandt би могъл д получи от Fagor и MCC финансовата помощ, необходима за справяне с тези затруднения. Трябва следователно да се направи анализ дали предварителната оценка, направена в решението за откриване на процедурата, трябва да бъде променена. Комисията отбелязва, че конкурентът основава своето твърдение на статия от пресата (21), според която Fagor може лесно да намери необходимите средства от финансовите пазари. Комисията обаче отбелязва, че тази статия е от месец април 2005 г. и че финансовото положение на Fagor се е влошило силно впоследствие. Френските органи напомнят в тази връзка, че финансовите задължения на Fagor (извън финансирането на задълженията на FagorBrandt) са се утроили през 2005 г., по-специално след придобиване на дялове на FagorBrandt и крупни индустриални инвестиции във Fagor. Освен това Fagor е внесъл 26,9 млн. EUR капитал във FagorBrandt през 2006 г. Всички тези елементи са почти изчерпали кредитоспособността на кооперативното дружество, чиито коефициенти на задлъжнялост далеч са надхвърлили общоприетите граници.
(47)
Освен това френските органи обясниха, че Fagor, който е единствен акционер на групата FagorBrandt, е кооперативно дружество на служители-съдружници по испанското право. Неговият капитал се разпределя между приблизително 3 500 членове, които са само служители-съдружници, като никой от тях не може да притежава повече от 25 % от капитала на кооператива.
(48)
Поради тази юридическа форма Fagor не може да увеличава капитала си чрез публично предлагане на трети страни. Кооперативното дружество може да увеличава капитала си, единствено като се обръща към собствените си членове, чийто финансов капацитет е ограничен до личните им спестявания. Единствената възможност, с която дружеството разполага, за да финансира своето развитие, е да вземе заеми от банки или да емитира облигации.
(49)
Що се отнася до MCC, това е групировка от кооперативни дружества, към която принадлежи Fagor. В рамките на тази групировка всяко кооперативно дружество запазва своята юридическа и финансова самостоятелност. С други думи, не съществува капиталова връзка между Fagor и MCC. Следователно MCC не е холдинг, а кооперативно движение. Всяко кооперативно дружество, принадлежащо към тази групировка, като Fagor или банка Caja Laboral, е независимо и решенията му се определят от неговите служители-кооператори, които са собствениците. Затова отношенията между MCC и нейните членове не могат да се използват както тези в традиционните капиталови групи.
(50)
Следователно поради своята юридическа форма MCC не е можела да мобилизира средства като акционерно дружество и не може да се смята за компания майка по смисъла на точка 13 от насоките относно помощите за преструктуриране. Така дружеството FagorBrandt е можело да разчита само на подкрепата на своята компания майка Fagor в рамките на нейния капацитет за подпомагане.
(51)
Комисията следователно счита, че няма причина да се преразглежда оценката, направена в решението за откриване на процедурата, относно допустимостта на дружеството въз основа на точки 11 и 13 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(52)
Що се отнася до допустимостта на дружеството на базата на изискванията, определени в раздел 2.1 от насоките относно помощите за преструктуриране, решението за откриване на процедурата повдига едно-единствено съмнение, а именно за възможното заобикаляне на забраната на помощ за преструктуриране за новосъздадени дружества (вж. раздел 3 „Причини, довели до откриване на процедура“).
(53)
Комисията анализира финансовото положение на дружеството, което е обобщено в таблица 1 по-долу. Ясно се вижда, че през първите три години след създаването си дружеството, дори ако е възстановило помощта по член 44е, не е отговаряло на критериите, посочени в точки 10 и 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, за да бъде считано за дружество в затруднение. Що се отнася до точка 10 от насоките относно помощите за преструктуриране, изглежда, че дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г. (т.е. през месеците, последвали окончателното отрицателно решение на Комисията), то нямаше още да загуби половината от собствения си капитал през 2004 г. Що се отнася до точка 11 от насоките относно помощите за преструктуриране, дори ако дружеството беше възстановило помощта от 22,5 млн. EUR още през 2004 г., то щеше да има само една губеща година (2004 г.), което е недостатъчно, за да бъде счетено за дружество в затруднение въз основа на тази точка. Трябва следователно да се отбележи, че финансовите затруднения на група FagorBrandt са се увеличили след 2005 г. дотолкова, че дружеството може да бъде считано за дружество в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране (т.е. като дружество, което „без външна намеса от страна на публичните органи“ е обречено „почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време“) без съмнение от следващата година (като се вземе предвид задължението за възстановяване на помощта по член 44е) и със сигурност през 2007 г.
Таблица 1
млн. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Брутна печалба
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Нетен резултат
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Собствен капитал
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Комисията подчерта също така, че през първото тримесечие на 2005 г. група Fagor е взела решение да закупи 90 % от акциите на дружеството на стойност от [150-200] млн. EUR. Това показва, че пазарът не е считал, че дружеството е в затруднение по смисъла на насоките относно помощите за преструктуриране, т.е. дружество, което без външна намеса от страна на публичните власти е обречено почти сигурно да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време.
(55)
На базата на гореизложеното Комисията счита, че дружеството, основано през януари 2002 г., не е можело да се разглежда като дружество в затруднение през първите години на своето съществуване, дори ако беше възстановило незабавно помощта по член 44е. Ето защо тя счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, т.е. три годни след създаването на FagorBrandt, не е довел до изкуственото поддържане на живота на дружество, което иначе би отпаднало от пазара. Комисията счита също така, че през този период дружеството не е имало причина да иска помощ за преструктуриране. Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че фактът, че през януари 2005 г. Франция още не си е била възстановила помощта по член 44е, не представлява заобикаляне на забраната за помощ за преструктуриране в полза на дружества, които са новосъздадени по смисъла на точка 12 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(56)
В заключение съмненията относно допустимостта на дружеството са разсеяни и Комисията счита, че са изпълнени изискванията, предвидени в раздел 2.1 на насоките относно помощите за преструктуриране.
6.4. Разпоредби относно неправомерни и несъвместими предишни помощи
6.4.1. Помощта, предоставена от Франция
(57)
Съгласно член 23 от насоките относно помощите за преструктуриране и поради факта, че помощта, предмет на уведомлението, служи, както изглежда, главно за финансиране на възстановяването на помощта по член 44е, в точка 30 от решението за откриване на процедурата Комисията изразява съмнения, че помощта, предмет на уведомлението, представлява заобикаляне на задължението за възстановяване и го обезсмисля, като го лишава и благоприятния му ефект.
(58)
В своята оценка по този въпрос Комисията взе предвид следните елементи.
(59)
Първо, съгласно съдебната практика възстановяването на несъвместима помощ с лихвите дава възможност да се възстанови положението такова, каквото е било преди отпускането на помощта, и по този начин се избягва причиненото от помощта нарушаване на конкуренцията. Поради това в настоящия случай възстановяването на помощта по член 44е с лихвите - което е условие за изплащането на новата помощ - се очаква да възстанови положението преди нейното отпускане.
(60)
Второ, дружеството е допустимо за помощ за преструктуриране. Всъщност, на първо място, финансовите затруднения на дружеството не са произтичали главно от възстановяването на несъвместимата помощ. Те произтичат от други източници, които да причината за загубите, понасяни от 2004 г. (вж. таблица 1). Бъдещото възстановяване на несъвместимата помощ само ще утежни тези затруднения до такава степен, че дружеството няма да може вече да се справи с тях без държавна помощ. Второ, задействан е план за преструктуриране на дейностите, разходите за който възлизат на 62,5 млн. EUR. Това показва, че оперативното преструктуриране, необходимо за възстановяване на рентабилността на дейностите, е свързано с много големи разходи, надхвърлящи тези за възстановяване на помощта по член 44е, които възлизат на 22,5 млн. EUR без лихвите. Тези елементи показват, че FagorBrandt е дружество в затруднение, чието съществуване е изложено на риск. То следователно може, както всяко дружество в подобно положение, да получи помощ за преструктуриране, ако отговаря на останалите изисквания, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране.
(61)
Трето, в своето решение от 1991 г. по дело Deggendorf (22), като отбелязва, че „Неправомерно предоставената помощ, която Deggendorf отказва да възстанови от 1986 г., и новата помощ (…) ще имат като кумулативен ефект даването на прекомерно голямо и незаслужено предимство на това дружество, което ще промени търговските условия по начин, който е против общия интерес“, Комисията разгледа новата помощ, съвместима при условие че „властите (…) се задължават да преустановят изплащането на помощта на дружество Deggendorf, докато не са започнали процедурата по възстановяване на несъвместимата помощ (…)“. В своето решение от 15 май 1997 г. (23) Съдът на ЕС одобри следвания от Комисията подход. Оттогава Комисията е приела редица решения, в които следва същия подход, а именно да приеме новата помощ за съвместима, налагайки същевременно забрана на нейното изплащане, докато не бъде възстановена неправомерната помощ (24). Комисията отбелязва, че в настоящия случай от момента, в който новата помощ отговаря на условията, предвидени в насоките относно помощите за преструктуриране, нищо, както изглежда, не се противопоставя на прилагането на подхода, използван по делото Deggendorf, а именно да се счита новата помощ за съвместима, при условие че нейното изплащане бъде преустановено до възстановяването на помощта по член 44е.
(62)
Въз основа на горните съображения съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(63)
В този контекст Комисията желае да внесе следното уточнение. Точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране задължава Комисията при проучването на всяка помощ за преструктуриране „да вземе предвид, първо, кумулативния ефект от новата и старата помощ и второ - фактът, че старата помощ не е била възстановена“. Както е посочено в бележка под линия 14 от насоките относно помощите за преструктуриране, тази разпоредба се основава от споменатото по-горе решение Deggendorf (25). В настоящия случай Франция се е ангажирала да възстанови помощта по член 44е, преди да премине към изплащането на новата помощ. В настоящото решение Комисията е длъжна, в съответствие със съдебна практика Deggendorf, да превърне този ангажимент в условие за съвместимост на помощта, предмет на уведомлението. Така тя ще гарантира, че няма кумулация на старата помощ с новата и че старата помощ ще бъде възстановена.
6.4.2. Неправомерната италианска помощ
(64)
Към 21 октомври 2008 г. Brandt Italia, италианският филиал на FagorBrandt, продължава да дължи една част от помощта, предоставена от италианските органи. В решението си от 30 март 2004 г. (26) Комисията обяви тази помощ за несъвместима.
(65)
В този случай, както бе припомнено в съображение 60, съдебната практика по делото Deggendorf (27) потвърждава, че Комисията не превишава своите права за оценка, когато налага възстановяването на предишната помощ като предварително условие за изплащането на новата помощ. Ако предположим, че Комисията определя условие за предоставянето на планираната помощ, а именно предварителното възстановяване на една или повече предишни помощи, тя не е длъжна да анализира кумулативния ефект върху конкуренцията от тези помощи, тъй като това условие позволява да се избегне натрупването на допълнително предимство от планираната помощ към вече съществуващото предимство от предишните помощи (28).
(66)
Така в практиката на своите решения Комисията пристъпва по-скоро към възстановяване на несъвместимите помощи преди изплащане на новите помощи (29), вместо към прилагане на точка 23 от насоките относно помощите за преструктуриране, която ѝ позволява да вземе под внимание кумулативния ефект от неправомерната помощ и новата помощ.
(67)
Въпреки това поради особените обстоятелства на настоящия случай Комисията възнамерява да приложи точка 23 от насоките. Действително Комисията трябва в случая да приеме ново решение след отмяната от страна на Съда на нейното решение от 21 октомври 2008 г. Поради това Комисията не може да вземе под внимание информацията, с която не е разполагала към датата на първото решение. Следователно Комисията не може да вземе предвид новите ангажименти на държавата членка, нито условията на възстановяване на неправомерните помощи, които са след тази дата.
(68)
Затова, както се изисква в решението на Съда от 14 февруари 2012 г. (30), Комисията трябва да проучи кумулативния ефект върху конкуренцията от италианската помощ и от помощта за възстановяване, предмет на уведомление.
(69)
Въпреки това първо трябва да се определи размерът на италианската помощ, който е трябвало да бъде взет под внимание към 21 октомври 2008 г.
(70)
FagorBrandt смята, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia вероятно е под 200 000 EUR.
(71)
Действително през 2003 г. FagorBrandt пристъпи към придобиването с посредничеството на своя филиал Brandt Italia на завода Verolanuova и неговите активи от предприятие Ocean, което беше в процедура по несъстоятелност. Цената, предложена от Brandt Italia за съответните активи, възлизаше на 10 млн. EUR.
(72)
Тази сума бе сметната за недостатъчна от съдебните администратори на предприятие Ocean и италианските органи пожелаха да пристъпят към предприемане на мерките, произтичащи от режимите „Mobilita“ и „Cassa Integrazione“, които са обявени за съвместими с приложимото европейско право. Те предвиждаха по-конкретно, че предприятията, които наемат безработни, ще могат да се възползват от освобождаване от социалноосигурителни вноски. Целта на тези мерки беше да се увеличи покупната цена на съответните активи пропорционално на печалбата на получателя.
(73)
Италианските органи обнародваха указ от 14 февруари 2003 г., с който се предвижда купувачът на активите на всяко предприятие в несъстоятелност, което има над 1 000 служители, да се ползва от освобождаване от социалноосигурително вноски и от допълнителни вноски за всеки новоназначен служител. Операцията от 7 март 2003 г. по придобиване на дейността за производство на електродомакински уреди на Océan SpA от страна на Brandt Italia отговаряше на критериите за допустимост по този режим по силата на посочения указ. Ето защо размерът на тези облекчения, изчислени на 8,5 млн. EUR, повиши покупната цена, предложена от Brandt Italia, която достигна 18,5 млн. EUR.
(74)
В своето решение от 30 март 2004 г. (31) Комисията счете, че указът от 14 февруари 2003 г., превърнат в закон на 17 април 2003 г., представлява неправомерна и несъвместима схема за помощи. Веднага след като научи за това решение на Комисията, на 5 юли 2004 г. на Brandt Italia беше наложена мярка от търговския съд в Brescia за запор върху последната част от плащането на покупната цена (5,7 млн. EUR) и предприятието се обърна към органите по процедурата на предприятие Ocean с цел да си възстанови надвнесената сума. Действително Brandt Italia смяташе, че италианската държава трябва да пристъпи към възстановяване на неправомерната помощ от нейния реален бенефициер.
(75)
Следователно дори ако получателят на въпросната помощ по схемата, която е забранена от Комисията, е Brandt Italia (дружество, което действително се е ползвало от освобождаване), FagorBrandt счита, че крайната полза от тази помощ е била почти изцяло прехвърлена към кредиторите, записани от съдебните администратори на дружеството Ocean, посредством увеличение на изкупната цена на активите (8,5 млн. EUR увеличение на цената спрямо 8 624 283 EUR действително предоставено облекчение). Следователно френските органи смятат, че салдото за сметка на Brandt Italia/FagorBrandt ще бъде 124 283 EUR - сума, към която следва да се добавят лихви.
(76)
Италианските органи обаче предоставиха на Комисията информация, която опровергава този аргумент.
(77)
На 13 май 2008 г. италианските органи изпратиха на Комисията на две решения на съда в Brescia. Те се отнасят до спора между Националния институт за социално осигуряване (INPS) и Brandt Italia във връзка с определянето на размера на помощта, а именно освобождаването от социалноосигурителни вноски, от което се е възползвало Brandt Italia.
(78)
С първото решение от 1 февруари 2008 г. се прекратява нареждане за събиране на вземания, издадено от INPS срещу Brandt Italia на 18 декември 2007 г. INPS обжалва това решение. На 29 април 2008 г. Апелативният съд отменя прекратяването на нареждането за събиране на вземания.
(79)
Трето решение от 8 юли 2008 г., предадено на Комисията на 20 октомври 2008 г., дава право по същество на INPS по отношение на това, че Brandt Italia е осъдено да възстанови изцяло помощта. Това решение беше съобщено на Brandt Italia на 15 септември 2008 г.
(80)
С оглед на тази информация Комисията следва да установи размера на помощта, която ще бъде възстановена от Brandt Italia/FagorBrandt, която е можело да бъде изчислена в рамките на разумното към 21 октомври 2008 г. За тази цел Комисията отбелязва, че с решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. Brandt Italia се осъжда да върне 8 890 878,02 EUR.
(81)
Въпреки това Комисията счита, че от тази сума трябва да се извади сумата за синдика, т.е. 5,7 млн. EUR. Brandt Italia не е разполагало с тази сума, която е била запорирана като предпазна мярка след решението на търговския съд в Brescia от 5 юли 2004 г. Това решение се дължи на решението, прието от Комисията на 30 март 2004 г., и посочената сума е запорирана в очакване на необходимостта от възстановяване на средствата. Така на 21 октомври 2008 г. е можело да се предполага, че тази сума ще бъде използвана за възстановяване на част от въпросната помощ. Това заключение се потвърждава от факта, че:
-
в параграф 18 от решението на Комисията от 30 март 2004 г. се уточнява, че както купувачите на дружествата в затруднение, така и самите дружества са можели да се възползват от забранената схема за помощи. С други думи, очаквало се е, че поне част от възстановяването ще бъде за сметка на дружеството Ocean;
-
в решението на съда в Brescia от 8 юли 2008 г. се споменава за съществуването на тази запорирана сума по сметка на синдика и се приема за „очевидно“, че тази сума може да послужи за частично връщане на сумата на INPS.
(82)
Следователно, като се вземат предвид факторите, посочени в съображения 76-81, Комисията счита, че окончателният размер на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящия анализ, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(83)
Що се отнася до лихвите, Комисията счита, че датата, която трябва да се вземе предвид при определяне на размера им, не е датата на действителното възстановяване на помощта, а тази на отмененото решение, тъй като в този случай Комисията анализира съвместимостта на френската помощ към 21 октомври 2008 г. Така на 21 октомври 2008 г. френската помощ се комбинира с италианската помощ, включително лихвите до тази дата. Комисията трябва да вземе предвид комбинацията от тези елементи, без да добавя лихвите до датата на действителното възстановяване.
(84)
Освен това предоставеното предимство от лихвите между 21 октомври 2008 г. и датата на действителното възстановяване ще бъде премахнато от самото възстановяване, в което естествено лихвите трябва да бъдат включени.
(85)
Следователно FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (плюс лихвите) освен сумата от 31 млн. EUR като помощ, предоставена от френските органи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства, които не би имало при нормални пазарни условия (т.е. при липсата на италианската помощ, която е несъвместима).
(86)
В съответствие с точка 23 от насоките за преструктуриране и решението на Съда от 14 февруари 2012 г. Комисията възнамерява да разгледа кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране в рамките на анализа за съвместимост на помощта за преструктуриране.
(87)
Този анализ на кумулативния ефект води до извършването на двойна проверка от Комисията. От една страна, Комисията трябва да провери дали компенсаторните мерки (вж. съображения 89 и следващи, по-специално 118 и следващи) позволяват да се компенсира точно нарушаването на конкуренцията, извършено поради факта, че FagorBrandt е разполагало с допълнителна ликвидност. От друга страна, Комисията трябва да гарантира, че собственият принос на бенефициера е лишен от подпомагане (вж. съображения 154 и следващи). Действително не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа въпросната сума.
(88)
По повод на тази двойна проверка Комисията е в състояние да наложи нови условия на въпросната държава членка, независимо от евентуалните ѝпредложения (които в случая Комисията не може да взема предвид, ако са направени след 21 октомври 2008 г.). Както се потвърждава в точка 46 от насоките за помощите за преструктуриране, „Комисията може да наложи условия и задължения, които счете за необходими, за да се гарантира, че не се нарушава конкуренцията до степен, противоречаща на общия интерес, в случай че въпросната държава членка не се съгласи да предприеме такива мерки“.
6.5. Избягване на прекомерно нарушаване на конкуренцията
6.5.1. Анализ на необходимостта от компенсаторни мерки
(89)
В точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране се предвижда, че за да бъде помощта за преструктуриране одобрена от Комисията, трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се намалят неблагоприятните ефекти на помощта върху условията на търговия. В противен случай помощта трябва да бъде разглеждана като „противоречаща на общия интерес“ и обявена за несъвместима с общия пазар. Това условие се изразява често пъти в ограничаване на присъствието, което дружеството може да запази на своя или на своите пазари след края на периода на преструктуриране.
(90)
В своето уведомление Франция твърди, че компенсаторните мерки не изглеждат необходими в настоящия случай, по-специално защото помощта няма да доведе до прекомерно нарушаване. В точки 37, 38 и 40 от решението за откриване на процедурата Комисията обяснява накратко защо отхвърля това твърдение.
(91)
В следващите съображения Комисията обяснява по-подробно защо счита, че помощта води до нарушаване и защо е необходимо въвеждането на компенсаторни мерки, противно на твърдението на френските органи.
(92)
Както беше вече казано, FagorBrandt присъства в сектора на производството и търговията чрез мрежи за дистрибуция (за разлика от продажбата на частни лица) на големи електродомакински уреди. Що се отнася до географското измерение на пазара на големи електродомакински уреди, Комисията считаше в миналото, че то е поне на ниво ЕС, по-специално поради липсата на бариери за навлизане на пазара, техническото хармонизиране и сравнително ниските транспортни разходи (32). Данните, предоставени от FagorBrandt и от двамата конкуренти, представили своите мнения, потвърждават, че обхватът на пазара е на ниво ЕС.
(93)
Комисията счита, че помощта за преструктуриране автоматично води до нарушаване на конкуренцията, като помага на получателя да не излезе от пазара, възпрепятствайки по този начин развитието на конкурентните дружества. Тя следователно действа против отпадането на най-неефективните дружества, което е „естествена част от функционирането на пазара“, както е посочено в точка 4 от насоките относно помощите за преструктуриране. Помощта за FagorBrandt, предмет на уведомлението, води следователно до нарушаване на споменатата по-горе конкуренция. Комисията отбелязва все пак, че следните елементи имат тенденция да ограничават неблагоприятните последици от това нарушаване на конкуренцията. Първо, на европейския пазар на големи електродомакински уреди FagorBrandt има пазарен дял, възлизащ на не повече от [0-5] % (33). Второ, на този пазар има четирима конкуренти, чиито пазарни дялове са 10 % или повече (Indesit, Whirlpool, BSH и Electrolux) (34). Поискалият анонимност конкурент признава впрочем, че FagorBrandt е сравнително малък участник на европейския пазар (вж. по-горе съмненията, повдигнати от този конкурент относно възстановяването на жизнеспособността, както и относно малкия размер на дружеството), чийто пазарен дял намалява (35). Трето, размерът на помощта е ограничен в сравнение с европейския годишен оборот на FagorBrandt (помощта представлява по-малко от 4 % от оборота за 2007 г.) и още повече в сравнение с този на четиримата главни участници на пазара, чийто годишен оборот е по-голям от този на FagorBrandt (36).
(94)
Докато в предишното съображение се анализира нарушаването на конкуренцията в резултат на помощта, необходимо е също, както е посочено в точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране (която отразява на свой ред член 107, параграф 3, точка в) от ДФЕС), да се направи анализ на мащаба на „неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия“ между държавите членки. Както беше вече отбелязано в точка 38 от решението за откриване на процедурата, помощта изкривява географското разпределение на икономическите дейности между държавите членки и поради това търговията между тях. FagorBrandt е дружество, повечето производствени дейности и по-голямата част от персонала на което се намират във Франция ([80-100] % от произведените от дружеството обеми са произведени във Франция). Без помощта на френската държава FagorBrandt щеше да отпадне бързо от пазара. От друга страна, продуктите, произведени в производствените единици на FagorBrandt, се конкурират главно с продукти, които конкурентите произвеждат в другите държави членки (37). Поради това отпадането на FagorBrandt би дало на тези европейски конкуренти възможност да увеличат значително своите продажби и оттам - своето производство. Помощта има за резултат поддържането във Франция на производствени дейности, които в противен случай биха били преместени в други държави членки. Тя следователно оказва неблагоприятен ефект върху условията на търговия, като намалява възможностите за износ за Франция на конкурентите, установени в другите държави членки (38). Помощта намалява също възможностите за продажба в страните, където FagorBrandt ще продължи да изнася своите продукти. Предвид обемът на продажбите на FagorBrandt и броят на съответните работни места, тези неблагоприятни ефекти върху условията на търговия не са незначителни.
(95)
Въз основа на анализ на гореизложеното Комисията счита, че са необходими реални (т.е. не незначителни), но все пак ограничени по своя мащаб компенсаторни мерки.
6.5.2. Анализ на въведените вече мерки
(96)
В точка 39 от решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно това дали мерките, предмет на уведомление от френските органи, ще могат да бъдат взети предвид като компенсаторни мерки, тъй като точка 40 от насоките относно мерките за преструктуриране посочва, че „отписването и закриването на дейности, носещи загуби, които при всяко положение ще са необходими за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглеждат като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки.“ Изглежда всички мерки, описани от френските органи, попадат в обхвата на това изключение. В рамките на официалната процедура по разследване Франция повтори, че според нея спирането на производството на фризери с горно зареждане и индивидуални микровълнови фурни, както и продажбата на Brandt Components, представляват три валидни компенсаторни мерки. Поради това Комисията извърши подробен анализ на тези мерки и стигна до следните заключения.
(97)
Относно закриването на завода за производство на фризери с горно зареждане през 2005 г. (производствената площадка в Lesquin) Франция посочи в своето уведомление от 6 август 2007 г., че този завод, „който е произвеждал хоризонтални фризери и винарски изби за цялата група FagorBrandt, е бил достигнал големина …, която не му е позволявала вече да покрива нито променливите, нито постоянните си разходи, което е довело до оперативна загуба от 5,8 млн. EUR през 2004 г.“. Следователно няма съмнение, че в случая става въпрос за закриване на губеща дейност, което е необходимо за възстановяване на жизнеспособността (39), и че при прилагане на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране то не може да бъде взето предвид като компенсаторна мярка.
(98)
Що се отнася до спирането на производството на индивидуални микровълнови фурни на площадката в Aizenay, тук е ставало също въпрос за закриване на губеща дейност, необходимо за възстановяване на жизнеспособността, което впрочем френските органи изрично признаха в представените от тях забележки (40). Нерентабилността на тази дейност не е изненадваща, при положение че индивидуалните микровълнови фурни са един от пазарните сегменти, в които продуктите, идващи от страни с ниски производствени разходи, са навлезли най-много (41). Освен това заводът в Azenay е загубил големи договори за производството на микровълнови фурни за други групи (42). В заключение, въз основа на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране тази мярка няма да бъде взета под внимание като компенсаторна мярка.
(99)
От друга страна, през март 2004 г. дружеството отстъпи своя филиал Brandt Components (завода в Nevers) на австрийската група ATB за сумата от 3 млн. EUR. Ето защо не става въпрос за отписване (43), нито за закриване на дейност. Следователно тази мярка не е изключена от цитираната разпоредба на точка 40 от насоките относно помощите за преструктуриране. Отстъпената през март 2004 г. (44) дейност е имала през 2003 г. оборот от 35,4 млн. EUR - съответстващ на 4 % от оборота на дружеството за 2003 г. - и 306 работници и служители - съответстващи на 6 % от работниците и служителите в дружеството. То е взело участие в проектирането, разработването, производството и продажбите на електродвигатели за перални машини. Това прехвърляне е довело следователно до намаляване на присъствието на дружеството на пазара за резервни части за перални машини.
(100)
Последната мярка обаче не може да се смята за валидна компенсаторна мярка. Продажбата на Brandt Components е извършена около три години и половина преди уведомяването за разглежданата помощ. От друга страна, тази мярка не намалява присъствието на FagorBrandt на пазара на големи електродомакински уреди (45), който е главният пазар, на който FagorBrandt запазва присъствието си. Ето защо тази мярка не имала за цел и не е могла да доведе до намаляване на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от предоставянето на планираната помощ.
6.5.3. Допълнителни компенсаторни мерки, предложени от френските органи
(101)
За да отговорят на съмненията, изказани в решението за откриване на процедурата, относно недостатъчността на компенсаторните мерки, предмет на уведомлението, френските органи предлагат да се прекрати продажбата на хладилни уреди и готварски печки Vedette за срок от пет години. Освен това те предлагат или да се спре продажбата на миялни машини Vedette, или марката да бъде преотстъпена […].
(102)
Както беше посочено по-горе, FagorBrandt реализира [50-80] % от продажбите си на френския пазар, където през 2006 г. дружеството е имало пазарен дял [10-20] % по стойност и [10-20] % по обем. Това означава, че ако дружество FagorBrandt беше прекъснало своята дейност, главно конкурентите му на френския пазар щяха да имат полза от това, получавайки възможност да увеличат продажбите си. Следователно именно тези дружества са най-засегнати от оцеляването на FagorBrandt, станало възможно благодарение на помощта. Напротив, продажбите на FagorBrandt на италианския пазар са много ограничени. Като компенсаторна мярка Комисията отдава предпочитание на спирането на продажбите на миялни под марката Vedette пред преотстъпването на марката […], тъй като продуктите от марката Vedette (46) се продават изключително на френския пазар, докато продуктите […] се продават главно […].
(103)
Важно е следователно да се анализира степента на тези допълнителни компенсаторни мерки, за да се установи дали те са достатъчни.
(104)
Продажбите на хладилни уреди (хладилници и фризери) от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [10-20] млн. EUR, т.е. [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(105)
Спирането на продажбите на хладилните уреди за срок от пет години ще даде възможност на конкурентите, работещи на френския пазар, да засилят своите позиции в хладилния сектор. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt - който държи пазарен дял на стойност […] % - на пазара за хладилници във Франция са Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) и Electrolux ([…] %). На пазара за фризери основните конкуренти на FagorBrandt ([…] %) са Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) и Electrolux ([…] %).
(106)
Продажбите на готварски печки от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(107)
Спирането на продажбите на готварски печки за срок от пет години ще даде следователно възможност на конкурентите да засилят своите позиции на пазара на тези уреди. Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за готварски печки във Франция са Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) и Candy ([…] %).
(108)
Продажбите на миялни машини от марката Vedette са възлизали през 2007 г. на [5-10] млн. EUR, или [0-5] % от годишния оборот на групата FagorBrandt.
(109)
Съгласно проучването на GfK от 2007 г. основните конкуренти на FagorBrandt (който държи пазарен дял на стойност […] %) на пазара за миялни машини във Франция са BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) и Electrolux ([…] %). Следователно спирането на продажбите на миялни машини под марката Vedette ще даде възможност на конкурентите да разширят своето присъствие на пазара.
(110)
Накратко, продуктите Vedette, чиито продажби ще бъдат спрени, представляват [0-5] % от годишния оборот на групата (47). Френските органи отбелязват, че това ще наложи съществени корекции в дружеството […].
6.5.4. Заключение относно компенсаторните мерки, предложени от френските органи, и налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията
(111)
Предложените компенсаторни мерки са спиране на продажбите за срок от пет години на някои продукти (готварски печки, хладилни уреди и миялни машини) от марката Vedette (48) и преотстъпване на Brandt Components. Става въпрос за съществено намаляване на присъствието на пазара (т.е. не незначително), но в ограничена степен.
(112)
Въпреки това Комисията смята, че компенсаторната мярка относно марката Vedette, предложена от френските органи, е единствената валидна компенсаторна мярка и тя не е достатъчна. Следователно Комисията реши да наложи като условие за съвместимост удължаване с още три години на прекъсването на продажбите на продуктите от марката Vedette. Това означава, че предложената мярка със срок от пет години ще бъде удължена с още три години, т.е. общата продължителност ще бъде осем години.
(113)
Според информацията, с която разполага Комисията към 21 октомври 2008 г., въздействието от тази компенсаторна мярка (КМ) по отношение на загубата на оборот може да се изчисли по два начина чрез таблица 2 по-долу (49).
Таблица 2
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Данните в таблица 2 за годините от 2009 до 2012 г. са предоставени от френските органи и FagorBrandt относно въздействието на предложената компенсаторна мярка (за това въздействие вж. също съображение 147 и следващи).
(115)
Първият начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка, наложена от Комисията, е да се умножи по три дефицитът от предходната година, изчислен от френските органи (т.е. за 2012 г.). При оптимистичен сценарий за предприятието това въздействие е 3 × [40-60] млн. EUR, т.е. [120-180] млн. EUR.
(116)
Втори начин за изчисляване на въздействието на допълнителната компенсаторна мярка е да се екстраполират цифрите от 2013 г. до 2016 г., като се приложи линейно увеличение от [1,5-3] % към цифрите за 2012 г. в съответствие с ръста на оборота, изчислен от дружеството на [1,5-3] % между 2009 г. и 2012 г. Поради причините, посочени в съображение 125 и следващи, тази хипотеза за ръста на оборота действително се смята за разумна с оглед на стратегията на групата и перспективите на пазара. От тази гледна точка при оптимистичен сценарий за дружеството компенсаторната мярка ще лиши FagorBrandt от оборот в размер на [120-180] млн. EUR.
(117)
Предложената компенсаторна мярка изглежда подходяща и достатъчна сама по себе си, за да се намали пропорционално отрицателното въздействие върху конкуренцията, произтичащо от предоставянето на въпросната помощ. При оптимистичен сценарий тя ще лиши дружеството от оборот в размер на [120-180] млн. EUR за периода 2014-2016 г. Този нереализиран оборот ще позволи на конкурентите да увеличат своите продажби. Компенсаторната мярка също ще затрудни дружеството при новото въвеждане на засегнатите продукти Vedette след 8 години отсъствие от пазара (в момента се продават само перални машини с марката Vedette). В действителност, дори ако марката не е напълно изчезнала, разходите за връщането ѝса пропорционални на годините на отсъствие от пазара. Колкото по-дълго марката отсъства от пазара, толкова по-голяма ще бъде загубата на популярност.
(118)
Освен това трябва да се провери дали тази нова компенсаторна мярка позволява да се компенсира и конкурентното предимство, произтичащо от кумулативния ефект на италианската помощ и помощта за преструктуриране. Може да се счита, че към 21 октомври 2008 г. FagorBrandt е разполагало със сума от 3 190 878,02 EUR (около 4 млн. EUR с лихвите), която не е трябвало да получи. Това предимство има въздействие върху конкуренцията: дружеството е разполагало с допълнителни средства. Въпреки това допълнителната компенсаторна мярка води до компенсация на това нарушение на конкуренцията.
(119)
В таблица 3 по-долу е показана нетната загуба (отрицателния свободен паричен поток), свързана с компенсаторната мярка. Цифрите за годините 2009-2012 г. са предоставени на Комисията от френските органи. Цифрите за годините 2013-2016 г. са екстраполация, получена чрез увеличаване с [1,5-3] % на година на цифрите за 2012 г. (50)
Таблица 3
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Краен резултат без КМ
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Въздействие от КМ, оптимистична прогноза
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Въздействие от КМ, песимистична прогноза
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Следователно изглежда, че при оптимистичен сценарий (за дружеството) три допълнителни години лишават FagorBrandt от средства в размер на [10-20] млн. EUR (ако цифрата за 2012 г. се умножи по 3) и [10-20] млн. EUR (ако се сумират екстраполираните цифри). С други думи, налагането на тази нова мярка компенсира до голяма степен предимството от ликвидните средства в размер на около 4 млн. EUR.
(121)
И накрая, фактът, че компенсаторните мерки се простират отвъд края на периода на преструктуриране (31 декември 2012 г.), не ги прави неподходящи. Ако компенсаторните мерки се дължат на предоставянето на помощ за преструктуриране, те не са част от самия процес на преструктуриране, а представляват обезщетение за конкурентите на подпомаганото дружество за компенсиране на вредите за конкуренцията, които може да се наложи да понесат. Техният ефект и тяхната употреба не са застрашени от факта, че те обхващат период, който надхвърля периода на преструктуриране, доколкото те са били въведени поради операция за преструктуриране, улеснена от държавна помощ, и следователно имат за цел и ефект компенсиране на вредите за конкуренцията, произтичащи от помощта.
(122)
Поради това Комисията счита, че тези мерки позволяват да бъдат избегнати прекомерните нарушения на конкуренцията по смисъла на точки 38-40 от насоките относно помощите за преструктуриране.
6.6. Възстановяване на жизнеспособността на дружеството
6.6.1. План за преструктуриране, пазарни перспективи и надеждност на прогнозите, включени в плана за преструктуриране
(123)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, който вече е започнал, предвижда по същество:
-
пренасочване и целево развитие към […];
-
рационализация на политиката на закупуване и […];
-
преустановяване на дейности и закриване на производствени обекти (51);
-
съкращения на персонала (52);
-
мерки, имащи за цел да засилят устойчивостта на дружеството (53).
(124)
След анализ Комисията потвърждава това, което обяви в решението си за откриване на процедурата, т.е. счита, че този план отговаря на изискванията на точки 35-37 от насоките относно помощите за преструктуриране. С други думи, планът за преструктуриране позволява да се възстанови в дългосрочна перспектива жизнеспособността на дружеството.
(125)
Комисията държи обаче да представи по-долу своя анализ и изводи за перспективите за пазара и надеждността на прогнозите, съдържащи се в плана за преструктуриране.
(126)
Комисията направи оценка на прогнозите, произтичащи от плана за преструктуриране, и по-специално по отношение на растежа. Комисията припомня, че само данните, налични през октомври 2008 г., са взети под внимание в настоящото решение.
(127)
Според CECED (54) развитието на европейския пазар по обем между 2005 г. и 2007 г. показва умерен растеж в Западна Европа (с около 2 % годишно) и непрекъснат растеж в Източна Европа (около 7 % годишно). Въпреки това последният процент на растеж е несигурен, тъй като под въздействието на колебанията на икономиката двуцифрен ръст може лесно да се редува с двуцифрен спад.
(128)
Ако в дългосрочен план може да се очаква сближаване на потребителското поведение на Източна Европа с това на Западна Европа, ниската покупателна способност на страните от Източна Европа води до съсредоточаване на търсенето върху продукти от първа необходимост (перална машина или хладилник) и то в нискотарифната част на търговската гама. Тъкмо на тези пазари обаче са навлезли турските и азиатските конкуренти.
(129)
Потенциалните пазари за FagorBrandt са следователно в Западна Европа, тъй като те са с по-висока цена, но и с по-голям обем и са по-малко насочени към продуктите от нискотарифната част на търговската гама, по които FagorBrandt не може вече да бъде конкурентоспособен и които са причина за големия растеж в Източна Европа.
(130)
По-специално, основният пазар на FagorBrandt е френският пазар, където групата реализира [50-80] % от продажбите си, [80-100] % от своите обеми и където работят [80-100] % от работниците и служителите на групата. Според GIFAM (55) пазарът на големи електродомакински уреди във Франция е отбелязал през 2007 г. ръст от 1 % спрямо 2006 г. както по обем, така и по стойност. По-конкретно, пазарът на уредите […], върху които FagorBrandt иска да се съсредоточи, е показал ръст от […] % спрямо 2006 г. по същото време, когато за уредите […] продажбите са намалели с […] %.
(131)
Резултатите по вид продукти показват, че водещите пазари, които се развиват в Европа, и по-специално във Франция, са главно тези на продуктите […]. Ръстът на продуктите […] е значителен, докато хладилните продукти са почти в застой, както се вижда от следната таблица, взета от проучването на GIFAM:
Таблица 4
(132)
Ето защо изборът на FagorBrandt, от една страна, да се съсредоточи върху […] и от друга страна, да развива […], изглежда съобразен с развитието на различните сегменти и продукти.
(133)
Комисията, след като анализира другите основни елементи на плана за преструктуриране, имащи за цел да докажат основателността на прогнозите относно дългосрочната оперативна рентабилност на FagorBrandt, счита, че въпросните прогнози от таблица 5 са реалистични.
Таблица 5
млн. EUR
2009
2010
2011
2012
Оборот FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Краен резултат
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Поради това останалата част от анализа ще се ограничи до две конкретни съмнения относно реалистичността и достатъчността на плана за преструктуриране, които бяха изказани в решението за откриване на процедурата.
(135)
Първо, Комисията искаше обяснения относно очаквания ръст от 20 % на оборота през 2007 г. Френските органи обясниха, че обхватът на дейност на FagorBrandt е бил променен през 2006 г. поради това, че Fagor е предоставило на FagorBrandt продажбите на марката Fagor на британския и френския пазар, а после и всички френски дейности на Fagor. (56). Годишният оборот от тези дейност се оценява на [50-100] млн. EUR за 2007 г. и бе включен в оборота на FagorBrandt за 2007 г. При запазване на същия географски периметър прогнозният ръст на оборота беше само [5-10] %. По-късно Франция съобщи на Комисията оборота, който е бил действително реализиран през 2007 г. Той възлиза на 903 млн. EUR срещу 779,7 млн. EUR през 2006 г., т.е. ръст от порядъка на 16 % между двете години.
(136)
Второ, Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране не посочва как FagorBrandt възнамерява да се справи с възстановяването на несъвместимата помощ, получена от неговия италиански филиал, поставяйки по този начин под въпрос възстановяването на жизнеспособността на дружеството. Френските органи уточниха, че възстановяването на италианската помощ за сметка на Brandt Italia трябва вероятно да бъде под 200 000 EUR (вж. съображение 70 и следващи). Въпреки това, както бе посочено от Комисията (вж. съображение 75 и следващи), размерът на италианската помощ, която трябва да бъде взета под внимание за целите на настоящото решение, възлиза на 3 190 878,02 EUR, към които трябва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г. Комисията счита обаче, че възстановяването на тази сума, което трябва да се предвиди, не оказва влияние върху възстановяването на жизнеспособността на предприятието, доколкото FagorBrandt трябва да увеличи своя собствен принос с 3 190 878,02 EUR и лихвите (в това отношение вж. съображение 153 и следващи).
(137)
Въз основа на горните съображения Комисията стигна до заключение, че съмненията относно възстановяването на жизнеспособността, повдигнати в решението за откриване на процедурата, са разсеяни.
6.6.2. Съмнения относно жизнеспособността, изказани от една заинтересована страна
(138)
Както беше вече посочено, поискалият анонимност конкурент оспорва, че преструктурирането може да възстанови дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Първо, той счита, че дружеството е трябвало да премести част от производството си към зони с ниски производствени разходи, където да се възползва от икономии от мащаба. Второ, дружеството няма да може да се справи с инвестициите, необходими за усъвършенстване на неговите продукти в индустрия, която изисква ежегодно големи инвестиции в промишлено оборудване, концепция, научни изследвания и развойна дейност. Накрая той подчертава, че дружеството остава твърде малко в сравнение със своите конкуренти. В следващите съображения Комисията ще се постарае да провери дали тези мнения на поискалия анонимност конкурент не поставят под съмнение нейните заключения относно възстановяването на жизнеспособността.
(139)
Относно необходимостта от преместване на част от производството в страни с по-малки производствени разходи Комисията отбелязва, че френските органи са дали точен отговор по тази точка. Те напомнят, че насоченото развитие на FagorBrandt (иновационни продукти с висока добавена стойност), както и това на някои от неговите чисто европейски конкуренти, не се съгласува с преместване на тяхното производство в страни с ниски производствени разходи. […] За основните производители разполагането на производствени единици в страните с ниски производствени разходи отговаря също на желанието им да развиват там продажбите.
(140)
Относно твърденията на поискалия анонимност конкурент във връзка с невъзможността на FagorBrandt да се справи с големите инвестиции, необходими за да остане дружеството конкурентоспособно, и с прекалено малкия му размер в сравнение с основните дружества в бранша, Комисията отбелязва, че самата тя е посочила в точка 8 от решението за откриване на процедурата, че тези елементи са допринесли за затрудненията на дружеството. Тя отбелязва впрочем, че планът за преструктуриране отговаря, както изглежда, на тези предизвикателства. И наистина дружеството възнамерява да се съсредоточи върху […]. Освен това Комисията отбелязва, че някои дружества от сектора, въпреки по-малкия си размер в сравнение с основните производители и голямото си производство в страните от Западна Европа, успяват да останат конкурентоспособни, като се съсредоточават върху определени продукти и сегменти (това са или участници в пазарни ниши, като Miele, Smeg, Liebherr, Teka, или дребни производители с национален обхват, като Candy и Gorenje). От друга страна, Комисията отбелязва, че все по-голямата интеграция на FagorBrandt в групата Fagor допринася също за решаване на проблемите, свързани с неговата големина. Накратко казано, Комисията признава, че повдигнатите от конкурента въпроси представляват предизвикателства за FagorBrandt, но счита, че планът за преструктуриране е в състояние да се справи с тях и дава достатъчно голяма вероятност за възстановяването на жизнеспособността.
(141)
Въз основа на изложеното Комисията счита, че коментарите на поискалия анонимност конкурент не поставят под въпрос нейната оценка, че планът за преструктуриране дава възможност да се възстанови дългосрочната жизнеспособност на FagorBrandt.
6.6.3. Ефект от компенсаторните мерки за възстановяване на жизнеспособността
(142)
Накрая, отново във връзка с възстановяването на дългосрочна жизнеспособност, Комисията трябва, както се предвижда в последното изречение на точка 38 от насоките относно помощите за преструктуриране, да прецени дали предвидените компенсаторни мерки не застрашават жизнеспособността на дружеството. Както бе анализирано, френските органи предложиха компенсаторни мерки, които не бяха включени във финансовите прогнози, приложени към уведомлението. Комисията счита тези мерки за необходими, следователно те трябва да бъдат изпълнени. Що се отнася до мерките, спирането на продажбите на хладилните и готварските уреди, както и на миялните машини под марката Vedette за срок от пет години, ще доведе до влошаване на финансовите резултати на дружеството, поради което трябва да се гарантира, че тези мерки са поносими за дружеството.
(143)
Според френските органи в таблици 6 и 7 са показани финансовите резултати на дружеството, като се вземе предвид изпълнението на компенсаторните мерки, предложени от френските органи. Таблица 6 описва оптимистичен сценарий, а таблица 7 - песимистичен сценарий.
Таблица 6
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Оптимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Таблица 7
Спиране на продажбите на хладилници, печки и миялни с марка Vedette (млн. EUR)
Песимистичен сценарий
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Оборот
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Брутна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат преди еднократните елементи
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оперативен резултат (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Резултат преди данъци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетен резултат
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Кумулиран поток на свободните парични средства
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Таблици 6 и 7 се основават на следните хипотези относно загубите на оборот, до които ще доведе изтеглянето на редица типове продукти, продавани под марката Vedette. Такова изтегляне може да доведе до следните ефекти:
а)
спад на продажбите на типа продукти под марката Vedette, които са изтеглени от търговската мрежа;
б)
спад на продажбите на другите типове продукти, продавани под марката Vedette (57) (неблагоприятен ефект върху цялата група продукти от марката Vedette);
в)
спад на продажбите на други марки (неблагоприятен ефект на портфейла върху всички марки на групата FagorBrandt).
(145)
Оптимистичният сценарий взема предвид само ефекти а) и б) от съображение 144 и загубата, дължаща се на спирането на продажбите на един продукт, ще представлява загуба със [70-90] % от оборота на спряната продуктова линия (останалите [10-30] % се компенсират от FagorBrandt чрез увеличаване на продажбите на идентични продукти с марка, различна от Vedette) и с [20-30] % от оборота на другите продукти, продавани под марката Vedette. Песимистичният сценарий взема предвид ефекта, посочен в буква в) от съображение 144, като се предполага очаквана загуба от [110-130] % за спряната продуктова линия (загубата може да засегне не само 100 % от оборота на спряната продуктова линия, но и да повлияе на други продукти и марки освен спрения от продажба продукт) и [20-40] % за другите продукти, продавани под марката Vedette. Френските органи обясняват, че подобна песимистична хипотеза отговаря на положение, в което дружеството вече е било: през 2003 г. то е решило да се откаже от продажбите на микровълнови печки с марката Vedette във Франция, за да съсредоточи всичките си усилия върху марката Brandt, чиито продажби са били особено големи. Това спиране е довело до много неблагоприятен ефект, тъй като не само е бил загубен целият реализиран оборот на марката Vedette, но загубата е засегнала и марката Brandt (общи загуби от двете марки уреди […] за две години, отнесени към първоначалните продажби от […] единици, от които […] с марката Vedette, т.е. загуба от [120-140] % от спрените обеми) (58).
(146)
Въз основа на анализа на данните, включени в двете горни таблици, и на други данни, предоставени от френските органи, Комисията отбелязва, че въпросните компенсаторни мерки ще отслабят дружеството, защото ще причинят влошаване на резултатите на дружеството от 2009 г. - годината на тяхното прилагане. Въпреки това дружеството ще се върне към положителен нетен резултат от 2010 г., който ще се увеличи през следващите години. Поради това Комисията счита, че компенсаторните мерки, предложени от френските органи, макар и отслабващи дружеството, няма да попречат на възстановяването на неговата жизнеспособност.
(147)
Това заключение не се опровергава от налагането на допълнителна компенсаторна мярка от Комисията, а именно необходимостта да се удължи с три години прекъсването на продажбите на съответната марка Vedette.
(148)
Както се вижда от таблица 3, която показва влиянието на допълнителната компенсаторна мярка върху крайния резултат на дружеството, този резултат ще остане положителен през годините 2014-2016 г. с прогнозиран ръст от [1,5-3] %. Следователно се налага същият извод по отношение на компенсаторната мярка, определена от Комисията: макар и отслабваща дружеството, тя няма да попречи на възстановяването на неговата жизнеспособност.
6.7. Свеждане на помощта до минимум: реален принос без помощта
(149)
За да бъде помощта одобрена, необходимо е в съответствие с точки 43-45 от насоките относно помощите за преструктуриране размерът и интензитетът на помощта да бъдат сведени до абсолютния минимум, необходим за преструктуриране в зависимост от финансовите ресурси на дружеството, на неговите акционери или на бизнес групата, към която то принадлежи. Получателите на помощта трябва да направят значителен принос към плана за преструктуриране от своите собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на дружеството, или чрез външно финансиране, получено при пазарни условия.
(150)
Както е посочено в точка 43 от решението за откриване на процедурата, разходите за преструктурирането, както са описани в уведомлението на френските органи, възлизат на 62,5 млн. EUR. Предприятието възнамерява да внесе 31,5 млн. EUR и да получи помощ в размер на 31 млн. EUR.
млн. EUR
%
Разходи за преструктуриране
62,5
100 %
Финансирани от:
Собствен принос на получателя
4,6
7,4 %
Принос на акционерите
26,9
43 %
Държавна помощ
31
49,6 %
(151)
В точка 44 от решението за откриване на процедурата Комисията изказва две съмнения относно тези данни. От една страна, Комисията иска от френските органи да се обосноват защо не са включили възстановяването на помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. От друга страна, Комисията иска обяснение за характера на собствения принос на получателя.
(152)
Френските органи отговориха на второто съмнение, като посочиха, че собственият принос на получателя се състои от банкови заеми, взети от FagorBrandt при пазарни условия. Те уточняват, че дружеството е договорило през 2006 г. банкови заеми в размер на [20-40] млн. EUR, увеличени до [20-40] млн. EUR през 2007 г. (59) Те са обезпечени с […]. Комисията отбелязва, че става въпрос за „външно финансиране, получено при пазарни условия“ съгласно определението в точка 43 от насоките относно помощите за преструктуриране и следователно представлява приемлив принос.
(153)
По отношение на първото съмнение, изказано от Комисията, френските органи посочват, че възстановяването на несъвместима помощ не може да бъде квалифицирано a priori като разходи за преструктуриране (нито като собствен принос на дружеството получател по смисъла на точки 43 и 44 от насоките относно помощите за преструктуриране). Именно по тази причина те не са включили помощта по член 44е в разходите за преструктуриране. Те посочват обаче, че това възстановяване, оценено на около [25-30] млн. EUR (заедно с лихвите), е включено естествено в приложения към уведомлението бизнес план като всеки друг нормален финансов разход. Комисията счита, че е наложително възстановяването да бъде взето предвид в бизнес плана, както е направено в този случай (60).
(154)
Трябва също да се вземе предвид обаче, че към 21 октомври 2008 г. италианската помощ, получена от Brandt Italia, е възлизала на 3 190 878,02 EUR, към която трябва да бъдат добавени и лихвите. Затова не може да се изключи, че в собствения принос, планиран от дружеството, се съдържа тази сума. Следователно собственият принос на получателя спада под изисквания праг от 50 % съгласно точка 44 от насоките относно помощите за преструктуриране.
(155)
Следователно, за да се гарантира, че собственият принос на дружеството е напълно лишен от подпомагане и представлява най-малко 50 % от разходите за преструктурирането, Комисията налага като условие към настоящото положително решение увеличение на собствения принос със същия размер като италианската помощ, а именно 3 190 878,02 EUR - сума, към която следва да се добавят лихвите до 21 октомври 2008 г.
(156)
По-конкретно, собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, следва да се увеличи с тази сума (чрез заем, чрез акционерни вноски или други начини) преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в срок от два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
(157)
Що се отнася до твърдението на конкурента, пожелал анонимност, че помощта не е ограничена до минимум, Комисията потвърждава, че освен проверката на съответствието с формалния критерий за собствен принос над 50 %, тя също е преценила дали помощта е ограничена до стриктния минимум, по-специално въз основа на критериите, посочени в точка 45 от насоките относно помощите за преструктуриране. Комисията смята, че това е така и че размерът на помощта не позволява на дружеството да разполага с „прекомерна ликвидност, която то би могло да използва за агресивни, нарушаващи пазара действия, несвързани с процеса на преструктуриране“.
(158)
Комисията отбелязва по-специално, че след отпускането на помощта и в края на периода на преструктуриране групата ще има все още значителни дългове, като съотношението дълг/собствен капитал ще бъде по-голямо от единица. Затова FagorBrandt ще трябва на първо място да използва получените парични средства за намаляване на степента на задлъжнялост.
6.8. Принцип на еднократност
(159)
В съответствие с точка 72 и следващи от насоките относно помощите за преструктуриране помощта за преструктуриране трябва да се разрешава само веднъж за период от десет години.
(160)
В този случай френската и италианската помощ, които предприятието FagorBrandt е получило, не могат да бъдат определени като помощи за оздравяване и преструктуриране. Действително, в момента на предоставянето на тези помощи съответно през 2002 г. и 2003 г. FagorBrandt не е било в затруднено положение, както бе доказано в съображения 45-56.
(161)
Следователно принципът на еднократност, наложен от насоките относно помощите за преструктуриране, е спазен.
6.9. Цялостно изпълнение на плана
(162)
Планът за преструктуриране на FagorBrandt, включително всички ангажименти на Франция, трябва да бъде изпълнен в своята цялост (61). Комисията иска да бъде осведомена за напредъка по изпълнението на плана, както и за свързаните с него ангажименти.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(163)
Помощта може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар, ако всички наложени условия бъдат спазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Франция възнамерява да приведе в действие в полза на дружеството FagorBrandt, възлизаща на 31 млн. EUR, е съвместима с вътрешния пазар при условията, предвидени в член 2.
Член 2
1. Френските органи са длъжни да спрат изплащането на помощта в полза на дружеството FagorBrandt, посочена в член 1 на настоящото решение, до реалното възстановяване от FagorBrandt на несъвместимата помощ, посочена в Решение 2004/343/ЕО на Комисията (62) от 16 декември 2003 г.
2. Планът за преструктуриране на FagorBrandt, представен на Комисията от Франция на 6 август 2007 г., е изпълнен изцяло.
3. Собственият принос за разходите за преструктуриране, предложен от FagorBrandt, в размер на 31,5 млн. EUR трябва да се увеличи с 3 190 878,02 EUR, както и с лихвите по тази сума за периода от предоставянето на италианската помощ на FagorBrandt до 21 октомври 2008 г. Това увеличение трябва да се извърши преди края на периода на преструктуриране на предприятието, определен за 31 декември 2012 г. Френските органи трябва да предоставят доказателство за това увеличение в рамките на два месеца след изтичане на срока на 31 декември 2012 г.
4. FagorBrandt спира продажбата на хладилни уреди, готварски печки и миялни машини с марката Vedette за срок от осем години.
5. За да гарантира спазването на условията, предвидени в параграфи 1-4 от този член, Франция уведомява Комисията чрез ежегодни доклади за напредъка в преструктурирането на FagorBrandt, за възстановяването на несъвместимата помощ, посочена в параграф 1, за изплащането на съвместимата помощ и за прилагането на компенсаторните мерки.
Член 3
Франция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 25 юли 2012 година.
DECISÃO DA COMISSÃO
de 25 de julho de 2012
relativa ao auxílio estatal SA.23839 (C 44/2007) da França a favor da empresa FagorBrandt
[notificada com o número C(2012) 5043]
(Apenas faz fé o texto em língua francesa)
(Texto relevante para efeitos do EEE)
(2013/283/UE)
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 108.o, n.o 2, primeiro parágrafo (1),
Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, nomeadamente o artigo 62.o, n.o 1, alínea a),
Após ter convidado os interessados a apresentar as suas observações em conformidade com os referidos artigos (2) e tendo em conta essas observações,
Considerando o seguinte:
1. PROCEDIMENTO
(1)
Por carta de 6 de agosto de 2007, a França notificou a Comissão do auxílio à reestruturação a favor do grupo FagorBrandt.
(2)
Por carta de 10 de outubro de 2007, a Comissão informou a França da sua decisão de dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE), relativamente a este auxílio.
(3)
A decisão da Comissão de dar início ao procedimento (a seguir «decisão de início do procedimento») foi publicada no Jornal Oficial da União Europeia (3). A Comissão convidou os interessados a apresentarem as suas observações sobre o auxílio em causa.
(4)
A Comissão recebeu observações de três interessados, a saber, dois concorrentes e o beneficiário do auxílio. A Electrolux apresentou observações por carta de 14 de dezembro de 2007. Na sequência de uma reunião com os serviços da Comissão, realizada em 20 de fevereiro de 2008, esta empresa apresentou observações adicionais por cartas de 26 de fevereiro de 2008 e de 12 de março de 2008. Um concorrente que deseja manter o anonimato apresentou observações por carta de 17 de dezembro de 2007 (4). A FagorBrandt apresentou observações por carta de 17 de dezembro de 2007. A Comissão transmitiu estas observações à França por cartas de 15 de janeiro de 2008 e de 13 de março de 2008, oferecendo-lhe a possibilidade de as comentar. A Comissão recebeu os comentários da França, respetivamente, por carta de 15 de fevereiro de 2008 e num documento apresentado na reunião de 18 de março de 2008 (ver considerando 5).
(5)
Por carta de 13 de novembro de 2007, a França apresentou à Comissão as suas observações relativas à decisão de início do procedimento. Em 18 de março de 2008, realizou-se uma reunião entre os serviços da Comissão, as autoridades francesas e a FagorBrandt. Na sequência da reunião, as autoridades francesas apresentaram informações por cartas de 24 de abril de 2008 e de 7 de maio de 2008. Realizou-se uma segunda reunião entre as mesmas partes em 12 de junho de 2008. Na sequência desta reunião, as autoridades francesas apresentaram informações por carta de 9 de julho de 2008. Em 15 de julho de 2008, a Comissão solicitou informações suplementares, que foram disponibilizadas pelas autoridades francesas em 16 de julho de 2008.
(6)
Em 21 de outubro de 2008, a Comissão adotou uma decisão positiva sob condições relativamente ao auxílio à reestruturação de 31 milhões de euros concedido à FagorBrandt (5) (a seguir «Decisão de 21 de outubro de 2008»).
(7)
Esta decisão foi anulada pelo Tribunal em 14 de fevereiro de 2012 (6) (a seguir «acórdão do Tribunal de 14 de fevereiro de 2012») devido a um duplo erro manifesto de apreciação: por um lado, a tomada em consideração de uma medida compensatória não válida e, por outro, a falta de análise do efeito cumulado sobre a concorrência de um antigo auxílio incompatível concedido pelas autoridades italianas (a seguir «auxílio italiano»), ainda não recuperado, com o auxílio aprovado.
(8)
A Comissão deve, por conseguinte, adotar uma nova decisão final. Em conformidade com a jurisprudência do Tribunal (7), a Comissão só pode, para o efeito, tomar em conta as informações de que dispunha nessa altura, ou seja, a 21 de outubro de 2008 (ver secção «6.2.2. Quadro temporal da análise»).
2. DESCRIÇÃO
(9)
O auxílio em causa é um auxílio à reestruturação. O montante do auxílio previsto é de 31 milhões de euros. Esta dotação provém do Ministério da Economia, das Finanças e do Emprego francês. O beneficiário do auxílio é a FagorBrandt S.A., que detém várias filiais, nas quais são desenvolvidas as atividades de produção e de comercialização.
(10)
As autoridades francesas indicam que, com os recursos disponíveis e na ausência de auxílio estatal, a FagorBrandt S.A. não estaria em condições de fazer face às suas dificuldades. Uma subvenção direta de 31 milhões de euros permitirá, segundo a França, financiar metade das despesas de reestruturação (8).
(11)
O grupo FagorBrandt (a seguir «FagorBrandt») pertence indiretamente à sociedade Fagor Electrodomésticos S. Coop (a seguir «Fagor»), uma cooperativa de direito espanhol. O capital desta sociedade cooperativa encontra-se repartido por cerca de 3 500 membros (trabalhadores-sócios), nenhum dos quais pode deter mais de 25 % do capital da mesma.
(12)
Por seu turno, a Fagor faz parte de um agrupamento de cooperativas designado Mondragón Corporación Cooperativa (a seguir «MCC»), dentro do qual cada cooperativa mantém a sua autonomia jurídica e financeira. A Fagor pertence à divisão «Aparelhos para o lar» do grupo setorial «Indústria» da MCC.
(13)
A FagorBrandt realizou um volume de negócios de 903 milhões de euros em 2007. Está presente em toda a gama dos grandes eletrodomésticos, abrangendo três grandes famílias de produtos: aparelhos de lavagem (máquinas de lavar loiça, máquinas de lavar roupa, secadores de roupa, máquinas de lavar e secar), de frio (frigoríficos, arcas congeladoras e congeladores verticais) e de cozinhar (fornos tradicionais, micro-ondas, fogões, placas, exaustores).
3. RAZÕES QUE LEVARAM AO INÍCIO DO PROCEDIMENTO
(14)
Na decisão de início do procedimento, a Comissão exprimiu dúvidas pelas cinco razões seguintes: risco de ser contornada a proibição de conceder auxílios à reestruturação às empresas recentemente criadas; risco de eludir a obrigação de reembolso do auxílio incompatível; dúvidas quanto à viabilidade da empresa a longo prazo; insuficiência das medidas compensatórias; dúvidas quanto à limitação do auxílio ao mínimo necessário e, em especial, quanto à contribuição do beneficiário.
3.1. Risco de ser contornada a proibição de conceder auxílios à reestruturação às empresas recentemente criadas
(15)
Dado que a FagorBrandt foi criada em janeiro de 2002, era, na aceção do ponto 12 das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (a seguir «Orientações relativas aos auxílios à reestruturação») (9), uma empresa recentemente criada até janeiro de 2005, ou seja, três anos após a sua criação. Isto significa que, tanto no momento em que a empresa beneficiou da isenção fiscal prevista no artigo 44.o-septies do Código Geral dos Impostos (a seguir «auxílio 44.o-septies»), como no momento em que, em dezembro de 2003, a Comissão declarou este auxílio incompatível e ordenou a sua recuperação (10), a FagorBrandt era uma empresa recentemente criada. Por força do ponto 12 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, não era, por conseguinte, elegível para um auxílio à reestruturação. Por conseguinte, o facto de, na altura em que a empresa já não constituía uma empresa recentemente criada e se tornava portanto elegível para beneficiar de auxílios à reestruturação, a França ainda não ter recuperado o auxílio declarado incompatível em dezembro de 2003 poderia constituir uma forma de contornar a proibição prevista no ponto 12 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
3.2. Risco de eludir a obrigação de reembolso do auxílio incompatível
(16)
Ao observar que o auxílio notificado parecia servir, em grande parte, para financiar o reembolso do auxílio 44.o-septies, a Comissão suspeitou que o auxílio notificado constituísse uma forma de contornar a obrigação de reembolso deste auxílio incompatível e retirasse à recuperação deste auxílio a sua substância e o seu efeito útil.
3.3. Dúvidas quanto à viabilidade da empresa a longo prazo
(17)
No que diz respeito ao regresso à viabilidade da empresa a longo prazo, a Comissão exprimiu duas dúvidas. Por um lado, ao observar que o volume de negócios esperado para 2007 era cerca de 20 % superior ao do ano anterior, a Comissão perguntou em que elementos se baseava esta previsão. Por outro lado, a Comissão verificou que o plano de reestruturação não indicava de que forma a FagorBrandt tencionava assegurar o reembolso do auxílio incompatível recebido pela sua filial italiana.
3.4. Insuficiência das medidas compensatórias
(18)
A Comissão também duvidou que a não-aplicação de medidas compensatórias para além das já aplicadas no âmbito do plano de reestruturação fosse aceitável. A Comissão recordou o seguinte:
(i)
as Orientações relativas aos auxílios à reestruturação (pontos 38 a 41) obrigam os beneficiários que preenchem o critério «grande empresa» a aplicar medidas compensatórias;
(ii)
por um lado, sem o auxílio, a FagorBrandt desapareceria do mercado e, por outro, os concorrentes da FagorBrandt são essencialmente europeus. Por conseguinte, o desaparecimento da FagorBrandt permitiria aos concorrentes europeus aumentar significativamente as suas vendas e a sua produção;
(iii)
afigura-se que, com base no ponto 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, as medidas já aplicadas não possam ser consideradas medidas compensatórias;
(iv)
por último, a Comissão sublinhou que as Orientações em vigor aquando da investigação dos casos Bull (11) e Euromoteurs (12), evocados pela França, não estabeleciam a obrigação de aplicar medidas compensatórias. Salientou também outras diferenças essenciais entre esses casos e o presente caso.
3.5. Dúvidas quanto à contribuição do beneficiário
(19)
Finalmente, a Comissão exprimiu dúvidas quanto ao cumprimento das condições previstas nos pontos 43 e 44 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. Por um lado, as autoridades francesas não incluíram o reembolso do auxílio 44.o-septies nos custos de reestruturação e, por outro, não explicaram a proveniência de certos montantes contabilizados como «esforço próprio do beneficiário».
4. OBSERVAÇÕES DOS INTERESSADOS
4.1. Observações da Electrolux
(20)
A Electrolux afirma que, para dar resposta aos desafios colocados pela concorrência global, aplicou planos de reestruturação importantes e muito onerosos. Para continuar a ser competitiva, a empresa foi forçada a tomar medidas drásticas, como o encerramento de oito fábricas na Europa Ocidental, cuja produção foi principalmente deslocalizada para outras fábricas existentes na Europa e para novas fábricas na Polónia e na Hungria. A maior parte das empresas do setor «grandes eletrodomésticos» procedeu a operações de reestruturação semelhantes. Por conseguinte, esta empresa queixa-se de que a FagorBrandt poderia receber uma subvenção para fazer face a uma situação que o resto do setor é obrigado a gerir sem um auxílio similar. O auxílio falsearia a concorrência em detrimento das outras empresas.
4.2. Observações do segundo concorrente
(21)
Em primeiro lugar, este concorrente, que deseja manter o anonimato, considera que o auxílio previsto não permitirá à empresa restabelecer a sua viabilidade a longo prazo. Considera que é necessário proceder a uma grande reorganização industrial para assegurar a sobrevivência da empresa. Ora, na opinião deste concorrente, a FagorBrandt não disporá de meios suficientes para financiar os investimentos necessários. O auxílio também não permitirá à FagorBrandt atingir a dimensão necessária para melhorar a sua posição nas negociações face aos grandes distribuidores, que preferem fornecedores com uma presença mais significativa na União Europeia.
(22)
Em segundo lugar, o concorrente considera que o auxílio não se limita ao mínimo necessário, já que a FagorBrandt poderia obter os financiamentos necessários para a sua reestruturação junto do seu acionista e da cooperativa (a saber, a MCC, de que faz parte o banco Caja Laboral) a que pertence esta última.
(23)
Em terceiro lugar, o concorrente considera que o auxílio é suscetível de afetar a concorrência e as trocas comerciais entre os Estados-Membros. Por um lado, a maior parte das empresas do setor produz na Europa e pode portanto ser considerada europeia. Os concorrentes asiáticos e turcos só têm uma presença significativa no que diz respeito a determinados produtos. Por outro lado, a FagorBrandt é o quinto ator a nível europeu e tem uma posição forte nos mercados francês, espanhol e polaco. Por conseguinte, o concorrente considera que, caso não sejam aplicadas medidas compensatórias, o auxílio não poderia ser declarado compatível pela Comissão.
(24)
Em quarto lugar, a concessão de auxílios ilegais pela França e a Itália no passado suscita duas conclusões: por um lado, as dificuldades da FagorBrandt são recorrentes, colocando, a prazo, a questão da sua viabilidade; por outro, o auxílio notificado servirá provavelmente para reembolsar auxílios ilegais, sendo desta forma contornada a obrigação de reembolso.
4.3. Observações da FagorBrandt
(25)
As observações da FagorBrandt são semelhantes às das autoridades francesas, cujo resumo se apresenta a seguir.
5. OBSERVAÇÕES DA FRANÇA
5.1. Comentários da França relativamente à decisão de início do procedimento
(26)
No que diz respeito a uma possível forma de contornar a proibição da concessão de auxílios à reestruturação a empresas recentemente criadas, as autoridades francesas não contestam o facto de a FagorBrandt dever ser considerada «uma empresa recentemente criada» durante os três anos que se seguiram à sua criação, em conformidade com o ponto 12 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. Observam, contudo, que a questão da eventualidade de um auxílio à reestruturação a favor da FagorBrandt só começou a ser colocada em 2006, na sequência das dificuldades encontradas a partir de 2004 e tendo em conta a degradação da situação financeira da empresa desde 2005, ou seja, durante o quinto ano da sua existência. Por outras palavras, a empresa não tinha razões para solicitar um auxílio à reestruturação antes de estar numa situação que justificasse esse auxílio, ou seja, em 2006. Por conseguinte, a questão de uma eventual forma de contornar a regra dos «três anos» fica desprovida de objeto.
(27)
No que respeita à possibilidade de o auxílio notificado retirar à obrigação de reembolso o seu efeito útil, a França recorda que a empresa não se encontra em dificuldade unicamente devido ao reembolso do auxílio. Com efeito, as dificuldades financeiras começaram em 2004 e a situação sofreu uma forte degradação em 2005 e 2006. Tal como a Comissão concluiu na decisão de início do procedimento, a empresa está realmente em dificuldade, na aceção das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. A França conclui que, a este título, a empresa é elegível para um auxílio à reestruturação se as restantes condições para a atribuição deste tipo de auxílio se encontrarem igualmente reunidas. A questão de saber se a empresa poderia ou não sobreviver no final de 2007 ou 2008 se não devesse reembolsar o auxílio ficou desprovida de objeto, dado que o reembolso do auxílio é obrigatório a partir do momento em que a Comissão adotou uma decisão negativa relativamente ao regime do artigo 44.o-septies em 2003. Por conseguinte, é realmente a acumulação de dificuldades financeiras que justifica o pedido de auxílio; estas dificuldades provêm dos custos de reestruturação já suportados pela empresa, do facto de a reestruturação ainda não estar terminada, bem como de todos os outros encargos que a empresa tem de assumir, estando nestes incluído o reembolso do auxílio.
(28)
No que diz respeito ao regresso à viabilidade a longo prazo e às duas dúvidas correspondentes levantadas na decisão de início do procedimento, as autoridades francesas observam o seguinte. A previsão relativa ao crescimento de 20 % do volume de negócios de 2007 em relação ao exercício de 2006 explica-se principalmente pela alteração do perímetro de atividades da FagorBrandt verificada em 2006. Quanto à não-consideração do reembolso do auxílio ilegal recebido pela filial italiana (concedido no âmbito da retoma pela Brandt Italia das atividades no setor dos eletrodomésticos da Ocean Spa), as autoridades francesas indicam que este reembolso não deveria afetar a viabilidade da empresa, tendo em conta que o montante que finalmente ficaria a cargo da Brandt Italia deveria ser inferior a 200 000 euros, sendo o saldo suportado pelo vendedor das atividades em causa.
(29)
No que se refere à ausência de medidas compensatórias, a França reitera que a empresa já cedeu, em 2004, a sociedade Brandt Components (instalações de Nevers). Por outro lado, a empresa reduziu a sua capacidade de produção, cessando a produção de arcas congeladoras e de fornos micro-ondas de livre instalação. As autoridades francesas recordam igualmente que o auxílio deu origem a uma distorção muito ligeira, facto que reduz a necessidade de medidas compensatórias. Com efeito, a FagorBrandt detém menos de [0-5] % (13) das quotas de mercado a nível europeu, o que representa muito pouco em relação aos seus principais concorrentes. As autoridades francesas consideram, além disso, que a presença da empresa no mercado permite evitar situações de oligopólio. Durante o procedimento formal de investigação, as autoridades francesas propuseram a aplicação de medidas compensatórias adicionais.
(30)
No que se refere às dúvidas da Comissão relativas à limitação do auxílio ao mínimo e à contribuição própria do beneficiário, as autoridades francesas observam o seguinte. No que diz respeito à não-consideração do reembolso do auxílio nos custos de reestruturação, as autoridades francesas referem que o reembolso de um auxílio incompatível não pode, a priori, ser qualificado como um custo de reestruturação. No que diz respeito ao «esforço próprio do beneficiário», como designado na notificação, as autoridades francesas explicam que se trata de contrações de empréstimos bancários.
5.2. Comentários da França sobre as observações dos interessados
(31)
No que diz respeito aos comentários da Electrolux, a França sublinha que as medidas de reestruturação aplicadas por esta empresa e por outros concorrentes não tinham como objetivo restaurar uma situação económica difícil, mas sim reforçar um posicionamento no mercado dos grandes eletrodomésticos. Por conseguinte, a França considera que as situações não são comparáveis entre a FagorBrandt e os seus concorrentes que, de resto, dispõem de meios financeiros amplamente superiores, graças às suas dimensões muito maiores.
(32)
No que se refere aos comentários relativos à viabilidade da FagorBrandt a longo prazo formulados pela empresa que solicitou o anonimato, as autoridades francesas sublinham, em primeiro lugar, que a FagorBrandt tomou medidas destinadas, numa primeira fase, a debelar as perdas e a reforçar a margem, de modo a poder, a prazo, alcançar um melhor posicionamento no mercado, nomeadamente desenvolvendo […].
(33)
No que toca à afirmação segundo a qual o auxílio não se limita ao mínimo necessário já que a FagorBrandt poderia obter financiamento junto dos seus acionistas, as autoridades francesas sublinham que a MCC não é uma entidade holding, mas sim uma união de cooperativas. Nesta união de cooperativas, cada cooperativa, incluindo a Fagor ou o banco Caja Laboral, é independente e depende das decisões dos seus próprios trabalhadores-sócios, que são os seus proprietários. A FagorBrandt só pode contar, portanto, com o apoio financeiro da Fagor, limitado às capacidades atuais desta última. A aquisição da FagorBrandt reduziu a margem da Fagor em termos de tesouraria, não podendo atualmente esta empresa conceder financiamentos que excedam um determinado limiar.
(34)
Em terceiro lugar, em resposta aos alegados efeitos negativos sobre a concorrência, as autoridades francesas constatam a existência de contradições nas observações do interessado que solicitou o anonimato. Por um lado, este afirma que o auxílio afetaria as condições da concorrência no mercado europeu. Por outro, afirma que a FagorBrandt tem uma dimensão demasiado reduzida comparativamente com os grandes produtores, facto que compromete a sua viabilidade. Além disso, no que diz respeito à ausência de medidas compensatórias, as autoridades francesas recordam que já aplicaram medidas compensatórias válidas e que propõem a aplicação de novas medidas.
(35)
Em quarto lugar, em resposta às afirmações baseadas na anterior concessão de auxílios ilegais pela França e pela Itália, a França relembra que os referidos auxílios ilegais visavam não um programa de reestruturação da empresa, mas sim um sistema destinado a favorecer a manutenção do emprego no território. Além disso, com base nas informações prestadas em 17 de dezembro de 2007 pela FagorBrandt à Comissão, a França sublinha que não existe uma verdadeira relação entre o montante do auxílio concedido (cerca de 20 milhões de euros de auxílio líquido após impostos) e o montante do auxílio incompatível (cerca de 27,3 milhões de euros após o cálculo dos juros). Além disso, os custos da reestruturação estão estimados em 62,5 milhões de euros, sendo portanto claramente superiores ao montante do auxílio à reestruturação solicitado. Por último, a França recorda o caráter fungível das despesas.
(36)
No que diz respeito aos comentários apresentados à Comissão pela FagorBrandt, as autoridades francesas afirmam que não podem deixar de estar de acordo com estes elementos de clarificação, tanto mais que os mesmos constituem um complemento às suas próprias observações.
6. APRECIAÇÃO DO AUXÍLIO
6.1. Existência de um auxílio na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do TFUE
(37)
A Comissão considera que a medida constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107.o, n.o 1, do Tratado TFUE. Assume a forma de uma subvenção do Governo francês, sendo, por conseguinte, financiada por recursos estatais e imputável ao Estado. A medida destina-se unicamente à FagorBrandt, sendo consequentemente seletiva. A subvenção favorece a FagorBrandt, fornecendo-lhe recursos adicionais e evitando-lhe cessar as suas atividades. Esta medida ameaça também falsear a concorrência entre produtores de grandes eletrodomésticos. Por último, o mercado dos grandes eletrodomésticos caracteriza-se por importantes trocas comerciais entre Estados-Membros. Assim, a Comissão conclui que a medida notificada constitui um auxílio estatal. A França não contesta esta conclusão.
6.2. Base jurídica da apreciação
6.2.1. Base jurídica da compatibilidade do auxílio
(38)
No artigo 107.o, os n.os 2 e 3 do TFUE preveem derrogações à incompatibilidade geral prevista no n.o 1 do mesmo artigo. As derrogações previstas no artigo 107.o, n.o 2, do TFUE não são manifestamente aplicáveis no caso vertente.
(39)
Quanto às derrogações previstas no artigo 107.o, n.o 3, do TFUE, a Comissão observa que, uma vez que o auxílio não tem um objetivo regional e que a derrogação prevista na alínea b) desse número não é manifestamente aplicável, só é aplicável a derrogação prevista na alínea c). Esta alínea prevê a autorização dos auxílios estatais destinados a facilitar o desenvolvimento de certas atividades económicas, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrarie o interesse comum. Neste contexto, é um facto que os auxílios foram concedidos com o objetivo de restabelecer a viabilidade a longo prazo de uma empresa em dificuldade. A Comissão expôs a forma como avalia a compatibilidade de tais auxílios nas Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. Serão, portanto, estas últimas que servirão de base jurídica para a apreciação. A Comissão considera que, no caso em apreço, nenhum outro enquadramento comunitário poderia ser aplicado. De resto, a França não invocou qualquer outra derrogação prevista no TFUE. Além disso, nenhum dos interessados formulou objeções à escolha desta base jurídica, que já foi anunciada na decisão de início do procedimento.
6.2.2. Quadro temporal da análise
(40)
Em conformidade com a jurisprudência do Tribunal (14), a Comissão deve, após a anulação de uma das suas decisões, basear a sua nova análise exclusivamente nas informações de que dispunha no momento da adoção da decisão anulada, no caso em apreço 21 de outubro de 2008.
(41)
Os acontecimentos posteriores passíveis de terem ocorrido após 21 de outubro de 2008 não devem, pois, ser tomados em consideração. As alterações ou a evolução do mercado ou da situação do beneficiário do auxílio devem ser excluídas da análise. Do mesmo modo, a Comissão não tem em consideração o período de execução do plano de reestruturação posterior ao mês de outubro de 2008 (15).
(42)
Do mesmo modo, a Comissão não tem a obrigação de retomar a instrução do processo, nem sequer de o completar com novas peritagens técnicas (16). A anulação de um ato que ponha termo a um procedimento administrativo compreendendo diversas fases não implica necessariamente a anulação de todo o processo. Quando, como no caso em apreço, apesar dos atos de instrução que permitem uma análise exaustiva da compatibilidade do auxílio, a análise efetuada pela Comissão é incompleta, implicando, assim, a ilegalidade da decisão, o procedimento destinado a substituir esta decisão pode ser retomado com base nos atos de instrução já realizados (17).
(43)
Além disso, uma vez que a Comissão deve basear a sua nova análise exclusivamente em informações de que dispunha em outubro de 2008, informações sobre as quais as autoridades francesas e a FagorBrandt já tomaram posição, não há necessidade de as consultar de novo (18). Por último, o direito dos terceiros interessados de apresentar os seus comentários foi assegurado pela publicação da decisão de início do procedimento no Jornal Oficial (19) e nenhuma disposição do Regulamento n.o 659/1999 impõe que lhes seja proporcionada novamente essa possibilidade quando o plano de reestruturação inicial é alterado no decurso da investigação (20).
(44)
Assim, a presente decisão baseia-se unicamente em elementos disponíveis em 21 de outubro de 2008.
6.3. Elegibilidade da empresa para os auxílios à reestruturação
(45)
Para beneficiar de auxílios à reestruturação, em primeiro lugar, a empresa deve poder ser considerada uma empresa em dificuldade, nos termos da definição constante da secção 2.1 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
(46)
No ponto 24 da decisão de início do procedimento, a Comissão referiu que a empresa parecia encontrar-se em dificuldade, na aceção do ponto 11 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. No ponto 27 da decisão de início do procedimento, a Comissão assinalou igualmente que, em conformidade com o ponto 13 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, as dificuldades da empresa tinham-se tornado demasiado graves para poderem ser financiadas pelo seu acionista espanhol. Contrariamente a esta apreciação preliminar, o concorrente que solicitou o anonimato considera que a FagorBrandt poderia obter o apoio financeiro necessário para fazer face às suas dificuldades junto da Fagor e da MCC. Trata-se, portanto, de analisar se a apreciação preliminar constante da decisão de início do procedimento deve ser alterada. A Comissão observa que o concorrente baseia a sua afirmação num artigo de imprensa (21) que parece sugerir que a Fagor pode facilmente obter fundos nos mercados financeiros. Contudo, a Comissão observa que este artigo foi publicado em abril de 2005 e que a situação financeira da Fagor sofreu uma forte degradação posteriormente. As autoridades francesas recordam a este respeito que as dívidas financeiras da Fagor (não incluindo a consolidação das dívidas da FagorBrandt) triplicaram em 2005, nomeadamente, na sequência da aquisição dos títulos FagorBrandt e de grandes investimentos industriais na Fagor. Além disso, a Fagor injetou 26,9 milhões de euros de capital na FagorBrandt em 2006. Todos estes elementos esgotaram quase totalmente a capacidade de endividamento da cooperativa, cujos rácios de endividamento ultrapassaram amplamente os limiares geralmente autorizados.
(47)
Por outro lado, as autoridades francesas explicaram que a Fagor, o acionista único do grupo FagorBrandt, é uma cooperativa de trabalhadores-sócios de direito espanhol. O seu capital encontra-se repartido por cerca de 3 500 membros que são exclusivamente trabalhadores-sócios, nenhum dos quais pode deter mais de 25 % do capital da mesma.
(48)
Devido a esta forma jurídica, a Fagor não pode proceder a aumentos de capital abertos a subscritores terceiros. A cooperativa apenas pode aumentar o seu capital fazendo apelo aos seus próprios membros, cujas capacidades financeiras são limitadas à sua poupança pessoal. A única possibilidade de que dispõe para financiar o seu desenvolvimento é contrair empréstimos junto dos bancos ou emitir empréstimos obrigacionistas.
(49)
Tratando-se da MCC, esta é um agrupamento de cooperativas do qual a Fagor faz parte. No interior do agrupamento, cada cooperativa mantém a sua autonomia jurídica e financeira. Por outras palavras, não há uma ligação de capital entre a Fagor e a MCC. A MCC não é, pois, uma holding, mas sim uma união de cooperativas. Cada cooperativa pertencente a este agrupamento, como a Fagor ou o banco Caja Laboral, é independente e depende das decisões dos seus próprios trabalhadores-sócios, que são os seus proprietários. As relações entre a MCC e os seus membros não podem, portanto, ser encaradas como as de um grupo de capital tradicional.
(50)
Por conseguinte, a MCC, em razão da sua forma jurídica, não podia obter fundos como uma sociedade anónima e não pode ser considerada uma empresa-mãe na aceção do ponto 13 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. Assim, a FagorBrandt só podia contar com o apoio da sua empresa-mãe, a Fagor, nos limites das suas capacidades contributivas.
(51)
Por conseguinte, a Comissão considera que não é necessário rever a apreciação constante na decisão de início do procedimento relativamente à elegibilidade da empresa com base nos pontos 11 e 13 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
(52)
No que diz respeito à elegibilidade da empresa com base nas condições definidas na secção 2.1 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, a decisão de início do procedimento levanta uma só dúvida, ou seja, uma possível forma de contornar a proibição do auxílio à reestruturação às empresas recentemente criadas (ver secção 3 «Razões que levaram ao início do procedimento»).
(53)
A Comissão analisou a situação financeira da empresa, ilustrada no quadro 1 abaixo. Verifica-se claramente que, durante os seus três primeiros anos de existência, ainda que tivesse reembolsado o auxílio 44.o-septies, a empresa não preenchia os critérios previstos nos pontos 10 e 11 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação para ser considerada uma empresa em dificuldade: no que diz respeito ao ponto 10 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, afigura-se que, ainda que a empresa tivesse reembolsado o auxílio no montante de 22,5 milhões de euros em 2004 (ou seja, nos meses que se seguiram à decisão final negativa da Comissão), ainda não teria perdido metade dos seus fundos próprios em 2004. No que diz respeito ao ponto 11 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, ainda que a empresa tivesse reembolsado o auxílio no montante de 22,5 milhões de euros em 2004, só teria registado perdas durante um ano (2004), o que é insuficiente para ser considerada em dificuldade com base neste ponto. Verifica-se, portanto, que as dificuldades financeiras do grupo FagorBrandt se agravaram a partir de 2005, de modo que a empresa poderia ser considerada uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação (ou seja, uma empresa que, «na ausência de uma intervenção externa dos poderes públicos», está condenada «ao desaparecimento económico quase certo a curto ou médio prazo»), provavelmente a partir do ano seguinte (tendo em conta a obrigação de reembolso do auxílio 44.o-septies) e certamente em 2007.
Quadro 1
Milhões de euros
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Volume de negócios
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Lucros brutos
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Resultado líquido
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Fundos próprios
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
A Comissão verificou também que, durante o primeiro trimestre de 2005, o grupo Fagor tomou a decisão de comprar 90 % das ações da empresa pelo valor de [150-200] milhões de euros. Isto revela que o mercado não considerava que a empresa se encontrava em dificuldade na aceção das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, ou seja, não era uma empresa que, sem uma intervenção externa dos poderes públicos, estava condenada ao desaparecimento económico quase certo a curto ou médio prazo.
(55)
Com base no que precede, a Comissão considera que a empresa, criada em janeiro de 2002, não podia ser considerada uma empresa em dificuldade durante os seus três primeiros anos de existência, ainda que tivesse reembolsado o auxílio 44.o-septies imediatamente. Considera, portanto, que o facto de, em janeiro de 2005, a França ainda não ter recuperado os auxílios 44.o-septies - ou seja, três anos após a criação da FagorBrandt - não teve como efeito manter artificialmente em vida uma empresa que, de outra forma, teria desaparecido do mercado. Considera igualmente que, durante este período, a empresa não tinha razões para solicitar um auxílio à reestruturação. Com base no que precede, a Comissão considera que o facto de, em janeiro de 2005, a França ainda não ter recuperado os auxílios 44.o-septies não constitui uma forma de contornar a proibição de auxílio à reestruturação a favor das empresas recentemente criadas na aceção do ponto 12 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
(56)
Em conclusão, as dúvidas quanto à elegibilidade da empresa foram dissipadas, considerando a Comissão que estão preenchidas as condições previstas na secção 2.1 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
6.4. Disposições relativas aos auxílios anteriores ilegais e incompatíveis
6.4.1. O auxílio concedido pela França
(57)
Com base no ponto 23 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação e pelo facto de o auxílio notificado parecer servir principalmente para financiar o reembolso do auxílio 44.o-septies, a Comissão indicou no ponto 30 da decisão de início do procedimento que receava que o auxílio notificado constituísse uma forma de contornar a obrigação de reembolso e retirasse a este último a sua substância e o seu efeito útil.
(58)
Na sua apreciação desta questão, a Comissão teve em conta os seguintes elementos.
(59)
Em primeiro lugar, segundo jurisprudência constante, o reembolso, com juros, de auxílios incompatíveis permite restabelecer a situação anterior à concessão do auxílio e eliminar assim a distorção da concorrência que este provoca. Desde logo, no presente caso, presume-se que o reembolso do auxílio 44.o-septies com juros - a que está subordinado o pagamento do novo auxílio - restabelece a situação anterior à sua concessão.
(60)
Em segundo lugar, a empresa é elegível para auxílios à reestruturação. Com efeito, em primeiro lugar, as dificuldades financeiras da empresa não se devem principalmente ao reembolso do auxílio incompatível, mas sim a outros fatores, que são a causa das perdas sofridas desde 2004 (ver quadro 1 supra). O reembolso futuro do auxílio incompatível virá agravar ainda mais estas dificuldades, ao ponto de a empresa deixar de poder superá-las sem um auxílio estatal. Em segundo lugar, foi executado um plano de reestruturação das atividades cujo custo ascende a 62,5 milhões de euros. Tal demonstra que a reestruturação operacional necessária para restabelecer a rendibilidade das atividades implica custos muito elevados, mais ainda do que o reembolso do auxílio 44.o-septies, que ascende a 22,5 milhões de euros, excluindo os juros. Estes elementos demonstram que a FagorBrandt é uma empresa em dificuldade, cuja existência está em perigo. Consequentemente, como qualquer empresa na mesma situação, pode beneficiar de auxílios à reestruturação se estiverem preenchidas as restantes condições previstas nas Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
(61)
Em terceiro lugar, na sua decisão de 1991 relativa ao processo Deggendorf (22), verificando que «o efeito cumulativo dos auxílios ilegais que a Deggendorf se tem recusado a reembolsar desde 1986 e este novo auxílio (…) dariam a esta empresa um benefício excessivo e indevido, que afetaria negativamente as condições comerciais numa medida contrária ao interesse comum», a Comissão considerou os novos auxílios compatíveis na condição de «as autoridades (…) suspenderem o pagamento à empresa Deggendorf dos auxílios (…) enquanto não tiverem procedido à recuperação dos auxílios incompatíveis (…)». No seu acórdão de 15 de maio de 1997 (23), o Tribunal de Justiça apoiou a abordagem seguida pela Comissão. Desde então, a Comissão adotou várias decisões em que segue a mesma abordagem, ou seja, considerar um novo auxílio compatível impondo simultaneamente a suspensão do seu pagamento até ao reembolso do auxílio ilegal (24). A Comissão observa que no presente caso, desde que o novo auxílio preencha as condições previstas nas Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, nenhum elemento parece opor-se à aplicação da abordagem seguida no caso Deggendorf, ou seja, considerar o novo auxílio compatível na condição de o seu pagamento ser suspenso até à recuperação do auxílio 44.o-septies.
(62)
Com base nas considerações que precedem, as dúvidas da Comissão foram dissipadas.
(63)
Neste contexto, a Comissão gostaria de precisar o seguinte. O ponto 23 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação obriga a Comissão, no âmbito da investigação de um auxílio à reestruturação, a «ter em conta, em primeiro lugar, o efeito cumulativo entre o auxílio anterior e o novo e, em segundo lugar, o facto de o auxílio anterior não ter sido reembolsado». Como indicado na nota de rodapé n.o 2 do ponto 23 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, esta disposição baseia-se na jurisprudência Deggendorf (25). No caso em apreço, a França comprometeu-se a recuperar o auxílio 44.o-septies antes de proceder ao pagamento do novo auxílio. Na presente decisão, por força da jurisprudência Deggendorf, a Comissão é obrigada a tornar este compromisso numa condição da compatibilidade do auxílio notificado. Assim, assegurar-se-á de que não existe cumulação do auxílio anterior com o novo auxílio e de que o auxílio anterior será reembolsado.
6.4.2. O auxílio italiano ilegal
(64)
À data de 21 de outubro de 2008, a Brandt Italia, a filial italiana da FagorBrandt, permanece devedora de uma parte do auxílio concedido pelas autoridades italianas. Este auxílio foi declarado incompatível pela Comissão na sua decisão de 30 de março de 2004 (26).
(65)
Nessas circunstâncias, como foi recordado no considerando (61), a jurisprudência Deggendorf (27) confirma que a Comissão não ultrapassa o seu poder de apreciação quando impõe a recuperação do auxílio anterior como condição prévia ao pagamento do novo auxílio. Na hipótese de a Comissão subordinar a concessão do auxílio previsto à recuperação prévia de um ou mais auxílios anteriores, não é obrigada a proceder à avaliação do efeito cumulado destes auxílios sobre a concorrência, permitindo essa subordinação evitar que a vantagem conferida pelo auxílio previsto se acumule com o conferido pelos auxílios anteriores (28).
(66)
Assim, no âmbito da sua prática decisória, a Comissão tem privilegiado a recuperação dos auxílios incompatíveis como condição prévia ao pagamento de novos auxílios (29) em detrimento da aplicação do ponto 23 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação que lhe permitem ter em conta o efeito cumulado de um auxílio ilegal com o novo auxílio.
(67)
No entanto, em razão das circunstâncias específicas do caso em apreço, a Comissão tenciona aplicar o ponto 23 das Orientações. Com efeito, a Comissão deve, neste caso, adotar uma nova decisão na sequência da anulação da sua decisão de 21 de outubro de 2008 pelo Tribunal. Neste contexto, a Comissão não pode tomar em consideração elementos de informação que não estavam em sua posse à data da primeira decisão. A Comissão não pode, por isso, ter em conta novos compromissos que emanariam do Estado-Membro nem as modalidades de recuperação dos auxílios ilegais que tenham ocorrido após essa data.
(68)
Por conseguinte, como aliás o acórdão do Tribunal, de 14 de fevereiro de 2012, o solicita (30), a Comissão deve examinar o efeito cumulado do auxílio italiano com o auxílio à reestruturação notificado sobre a concorrência.
(69)
Contudo, é necessário determinar, em primeiro lugar, qual é o montante do auxílio italiano que devia ser tomado em consideração a 21 de outubro de 2008.
(70)
A FagorBrandt considera que o reembolso do auxílio italiano a cargo da Brandt Italia deverá ser provavelmente inferior a 200 000 euros.
(71)
Com efeito, em 2003, a FagorBrandt procedeu à aquisição, através da sua filial Brandt Italia, da fábrica de Verolanuova e dos seus ativos junto da sociedade Ocean, que se encontrava em recuperação judicial. O preço oferecido pela Brandt Italia pelos ativos em causa ascendeu a 10 milhões de euros.
(72)
Visto que este montante foi considerado insuficiente pelos administradores judiciais da sociedade Ocean, as autoridades italianas quiseram alargar a essas operações de retoma as disposições decorrentes dos regimes de «Mobilita» e de «Cassa Integrazione», disposições declaradas compatíveis com o direito europeu aplicável. Previam, nomeadamente, que as empresas que contratem trabalhadores em situação de desemprego possam beneficiar de isenção de encargos sociais. O objetivo da extensão destas medidas era que o benefício daí resultante para o adquirente aumentasse até ao valor correspondente o preço de aquisição dos ativos em causa.
(73)
Foi assim que as autoridades italianas promulgaram um decreto-lei, em 14 de fevereiro de 2003, que previa que o comprador de ativos de qualquer empresa em recuperação judicial que empregasse mais de 1 000 trabalhadores beneficiaria de isenções sociais e de contribuições adicionais por cada trabalhador contratado. A operação de aquisição das atividades no setor dos eletrodomésticos da Océan SpA pela Brandt Italia, de 7 de março de 2003, era elegível para este regime, instituído por força daquele decreto-lei. Por conseguinte, o montante dessas isenções, estimado em 8,5 milhões de euros, veio aumentar o preço de aquisição proposto pela Brandt Italia, que foi, assim, aumentado para 18,5 milhões de euros.
(74)
Na sua decisão de 30 de março de 2004 (31), a Comissão considerou que o decreto-lei de 14 de fevereiro de 2003, convertido em lei em 17 de abril de 2003, constituía um regime de auxílio ilegal e incompatível. Logo que teve conhecimento dessa decisão da Comissão, a Brandt Italia obteve do Tribunal de Comércio de Brescia, em 5 de julho de 2004, a apreensão judicial da última parte do pagamento do preço de compra (5,7 milhões de euros) e aproximou-se dos órgãos do procedimento da Ocean para recuperar o montante pago de modo excedentário. Com efeito, a Brandt Italia considerou que o Estado italiano devia proceder à recuperação do auxílio ilegal junto do beneficiário real.
(75)
Assim, embora o beneficiário do auxílio em questão, por força do regime condenado pela Comissão, fosse a Brandt Italia (sociedade que tinha, efetivamente, beneficiado das isenções), a FagorBrandt considerou que o benefício final deste auxílio tinha sido transferido quase integralmente para os credores inscritos pelos administradores judiciais da sociedade Ocean através de um aumento do preço de compra dos ativos (8,5 milhões de euros de aumento de preço, em comparação com 8 624 283 euros de isenções efetivamente concedidas). Por conseguinte, as autoridades francesas consideraram que o saldo restante a cargo da Brandt Italia/FagorBrandt seria de 124 283 euros, montante ao qual era necessário acrescentar os juros.
(76)
No entanto, as autoridades italianas forneceram à Comissão informações que contrariam este raciocínio.
(77)
Em 13 de maio de 2008, as autoridades italianas transmitiram à Comissão dois acórdãos do Tribunal de Brescia. Estes dizem respeito ao contencioso entre o Instituto Nacional de Segurança Social (INPS) e a Brandt Italia sobre a determinação do montante do auxílio, nomeadamente isenções de contribuições sociais, de que beneficiou a Brandt Italia.
(78)
A primeira decisão, de 1 de fevereiro de 2008, suspende a ordem de cobrança emitida pelo INPS contra a Brandt Italia em 18 de dezembro de 2007. O INPS recorreu dessa decisão. Em 29 de abril de 2008, o tribunal de recurso anulou a suspensão da ordem de cobrança.
(79)
A terceira decisão, datada de 8 de julho de 2008, transmitida à Comissão em 20 de outubro de 2008, dá razão na matéria ao INPS quanto à condenação da Brandt Italia ao reembolso integral do auxílio. Esta decisão foi notificada à Brandt Italia em 15 de setembro de 2008.
(80)
A Comissão deve, por isso, estabelecer, com base nas informações obtidas, o montante do auxílio a restituir pela Brandt Italia/FagorBrandt que se podia razoavelmente estimar em 21 de outubro de 2008. Para o efeito, a Comissão observa que a decisão do Tribunal de Brescia, de 8 de julho de 2008, condena a Brandt Italia a restituir 8 890 878,02 euros.
(81)
Contudo, a Comissão considera que o montante da apreensão judicial deve ser subtraído desta soma, ou seja, 5,7 milhões. Com efeito, a Brandt Italia não dispôs desta soma bloqueada a título cautelar desde a decisão do Tribunal de Comércio de Brescia, de 5 de julho de 2004. Essa decisão é tomada devido à decisão adotada pela Comissão em 30 de março de 2004 e é, pois, antevendo a necessidade de uma recuperação que essa soma é bloqueada. Assim, em 21 de outubro de 2008, poder-se-ia presumir que essa soma serviria para reembolsar uma parte do auxílio em causa. Esta conclusão é corroborada pelo facto de:
-
a decisão da Comissão de 30 de março de 2004 especificar, no considerando 18, que tanto os adquirentes de empresas em dificuldades como as empresas em dificuldades podiam ser beneficiários do regime de auxílios condenado. Por outras palavras, era previsível que, pelo menos, uma parte da recuperação estaria a cargo da sociedade Ocean,
-
a decisão do Tribunal de Brescia, de 8 de julho de 2008, menciona a existência desta soma bloqueada numa conta de garantia e considera «evidente» que esta soma poderia servir para reembolsar parcialmente o INPS.
(82)
Por conseguinte, tendo em conta os elementos expostos nos considerandos (76) a (81), a Comissão considera que o montante definitivo do auxílio italiano, que é conveniente tomar em conta para efeitos da presente análise, se eleva a 3 190 878,02 euros, a que convém acrescentar os juros vencidos até à data de 21 de outubro de 2008.
(83)
No respeitante aos juros, a Comissão considera, com efeito, que a data a tomar em consideração para determinar o seu montante não é a da recuperação efetiva do auxílio, mas sim a da decisão anulada porque, no caso em apreço, a Comissão analisa a compatibilidade do auxílio francês em 21 de outubro de 2008. Ora, em 21 de outubro de 2008, o auxílio francês é acumulado com o auxílio italiano, incluindo os juros vencidos até essa data. A Comissão deve, portanto, tomar em consideração a cumulação destes elementos e não acrescentar os juros vencidos até à data da recuperação efetiva.
(84)
De resto, a vantagem constituída pelos juros vencidos entre 21 de outubro de 2008 e a data da recuperação efetiva será suprimida pela própria recuperação, que, evidentemente, deverá incluí-los.
(85)
A FagorBrandt dispôs, por conseguinte, de um montante de 3 190 878,02 euros (mais juros) para além dos 31 milhões de auxílio concedidos pelas autoridades francesas. Esta vantagem tem um impacto sobre a concorrência: a empresa dispunha de liquidez suplementar de que não teria disposto em condições normais de mercado (ou seja, na ausência do auxílio italiano incompatível).
(86)
Em conformidade com o ponto 23 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação e com o acórdão do Tribunal de 14 de fevereiro de 2012, a Comissão tenciona examinar o efeito cumulado do auxílio italiano e do auxílio à reestruturação no quadro da análise da compatibilidade deste último.
(87)
Este exame do efeito cumulado conduz a Comissão a um duplo controlo. Por um lado, a Comissão deve verificar se as medidas compensatórias (ver considerandos (89) e seguintes, em especial (118) e seguintes) permitem precisamente compensar o prejuízo para a concorrência constituído pela posse pela FagorBrandt de liquidez suplementar. Por outro lado, a Comissão tenciona assegurar que a contribuição própria do beneficiário está isenta de auxílios (ver os considerandos (154) e seguintes). Com efeito, não se pode excluir que, na contribuição própria prevista pela empresa, se encontre a soma em questão.
(88)
Por ocasião deste duplo controlo, a Comissão pode impor novas condições ao Estado-Membro em causa, independentemente das eventuais propostas do mesmo (as quais, no presente caso, a Comissão não poderia ter em conta se tivessem sido formuladas após 21 de outubro de 2008). Como o confirma o ponto 46 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, «a Comissão pode impor as condições e obrigações que considerar necessárias para que a concorrência não seja falseada numa medida contrária ao interesse comum, no caso de o Estado-Membro em causa não ter assumido o compromisso de que irá adotar tais disposições».
6.5. Prevenção de distorções excessivas da concorrência
6.5.1. Análise da necessidade de medidas compensatórias
(89)
O ponto 38 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação prevê que, para a Comissão poder autorizar auxílios à reestruturação, devem ser tomadas medidas compensatórias, a fim de minimizar os efeitos negativos sobre as trocas comerciais. Se não forem tomadas estas medidas compensatórias, o auxílio deve ser considerado «contrário ao interesse comum» e, por conseguinte, incompatível com o mercado comum. Esta condição traduz-se, muitas vezes, na limitação da presença que a empresa pode conservar no seu mercado ou mercados no final do período de reestruturação.
(90)
Na sua notificação, a França afirmava que não pareciam ser necessárias medidas compensatórias neste caso, nomeadamente porque o auxílio não teria efeitos de distorção excessivos. Nos pontos 37, 38 e 40 da decisão de início do procedimento, a Comissão explicou sucintamente as razões pelas quais rejeitava esta afirmação.
(91)
Nos considerandos seguintes, a Comissão explica mais pormenorizadamente a razão pela qual considera que o auxílio gera uma distorção e é necessária a aplicação de medidas compensatórias, contrariamente ao que afirmam as autoridades francesas.
(92)
Como já explicado, a FagorBrandt tem atividade no setor do fabrico e da comercialização junto dos distribuidores (por oposição à distribuição e venda aos particulares) de grandes aparelhos eletrodomésticos. No passado, a Comissão considerou que a dimensão geográfica do mercado dos grandes eletrodomésticos era pelo menos à escala da União Europeia, devido, nomeadamente, à ausência de barreiras à entrada, à harmonização técnica e aos custos de transporte relativamente baixos (32). Os dados fornecidos pela FagorBrandt e pelos dois concorrentes que apresentaram comentários confirmam que o mercado é à escala da União.
(93)
A Comissão considera que um auxílio à reestruturação cria automaticamente uma distorção da concorrência, impedindo o desaparecimento do mercado do beneficiário e travando deste modo o desenvolvimento das empresas concorrentes. Por conseguinte, impede o desaparecimento das empresas menos eficazes, que «constitui uma circunstância normal do funcionamento do mercado», como indicado no ponto 4 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. O auxílio notificado a favor da FagorBrandt gera, por conseguinte, a distorção da concorrência acima referida. A Comissão observa, contudo, que os elementos seguintes tendem a limitar a amplitude desta distorção da concorrência. Em primeiro lugar, no mercado europeu dos grandes eletrodomésticos, a FagorBrandt tem uma quota de mercado que representa no máximo [0-5] % (33). Em segundo lugar, existem neste mercado quatro concorrentes com quotas de mercado de 10 % ou mais (Indesit, Whirlpool, BSH e Electrolux) (34). O concorrente que solicitou o anonimato reconhece, de resto, que a FagorBrandt é um ator relativamente pequeno no mercado europeu (ver acima as dúvidas emitidas por este concorrente relativamente ao regresso à viabilidade da empresa e ligadas à sua dimensão reduzida), cuja quota de mercado está a diminuir (35). Em terceiro lugar, o montante do auxílio é limitado em relação ao volume de negócios europeu da FagorBrandt (o auxílio representa menos de 4 % do volume de negócios de 2007) e ainda mais em relação ao dos quatro intervenientes principais do mercado cujo volume de negócios é superior ao da FagorBrandt (36).
(94)
Enquanto o considerando anterior analisa a distorção da concorrência criada pelo auxílio, convém também, como referido no ponto 38 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, que reflete, por sua vez, o artigo 107.o, n.o 3, alínea c), do TFUE, analisar a amplitude dos «efeitos negativos sobre as trocas comerciais» entre Estados-Membros. Como já observado no ponto 38 da decisão de início do procedimento, o auxílio falseia a localização das atividades económicas entre Estados-Membros e, por conseguinte, as trocas comerciais entre os mesmos. A FagorBrandt é uma empresa cujas atividades de produção e trabalhadores se encontram, em grande maioria, em França ([80-100] % dos volumes produzidos pela empresa são-no em França). Sem o auxílio do Estado francês, a FagorBrandt desapareceria rapidamente do mercado. Ora, os produtos fabricados nas instalações de produção da FagorBrandt estão em concorrência principalmente com produtos que os concorrentes produzem nos outros Estados-Membros (37). Por conseguinte, o desaparecimento da FagorBrandt teria permitido a esses concorrentes europeus aumentar sensivelmente as suas vendas e, portanto, a sua produção. O efeito do auxílio consiste em manter em França atividades de produção que, de outro modo, se teriam deslocado, em parte, para outros Estados-Membros. Tem, por conseguinte, um efeito negativo sobre as trocas comerciais, reduzindo as possibilidades de os concorrentes instalados nos outros Estados-Membros exportarem para França (38). O auxílio reduz também as possibilidades de venda para os países para os quais a FagorBrandt vai continuar a exportar os seus produtos. Tendo em conta a dimensão das vendas da FagorBrandt e o número de postos de trabalho correspondentes, estes efeitos negativos sobre as trocas comerciais não são negligenciáveis.
(95)
Com base na análise que precede, a Comissão considera que são necessárias medidas compensatórias reais (ou seja, não negligenciáveis), mas de alcance limitado.
6.5.2. Análise das medidas já aplicadas
(96)
No ponto 39 da decisão de início do procedimento, a Comissão receava que as medidas notificadas pelas autoridades francesas pudessem ser consideradas como medidas compensatórias, já que o ponto 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação refere que «os abatimentos ao ativo e o encerramento de atividades deficitárias que serão necessários de qualquer forma para restaurar a viabilidade não serão considerados medidas de redução da capacidade ou da presença no mercado para efeitos da apreciação das contrapartidas». Afigurava-se que todas as medidas descritas pelas autoridades francesas eram abrangidas pelo âmbito de aplicação desta exclusão. No âmbito do procedimento formal de investigação, a França reiterou que considerava que a cessação do fabrico de arcas congeladoras e de micro-ondas de livre instalação, bem como a venda da Brandt Components, constituíam três medidas compensatórias válidas. A Comissão procedeu, portanto, a uma análise pormenorizada destas medidas, tendo chegado às conclusões a seguir apresentadas.
(97)
No que diz respeito ao encerramento, em 2005, da fábrica que produzia arcas congeladoras (sítio de Lesquin), a França referiu, na sua notificação de 6 de agosto de 2007, que este sítio, «que fabricava arcas congeladoras e caves de vinhos para todo o grupo FagorBrandt, tinha atingido uma dimensão … que já não lhe permitia cobrir nem os seus custos variáveis nem os seus custos fixos e tinha originado 5,8 milhões de euros de perdas de exploração, em 2004». Por conseguinte, não há qualquer dúvida de que se trata, neste caso, do encerramento de uma atividade deficitária, necessário para restabelecer a viabilidade (39) e que, em aplicação do ponto 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, não poderia ser tido em conta enquanto medida compensatória.
(98)
No que diz respeito à cessação da produção de micro-ondas de livre instalação na fábrica de Aizenay, tratava-se igualmente do encerramento de uma atividade deficitária necessário para restabelecer a viabilidade, facto que as autoridades francesas reconheceram, de resto, expressamente nas suas observações (40). A falta de rendibilidade desta atividade não é surpreendente, já que os fornos micro-ondas de livre instalação constituem um dos segmentos de mercado em que os produtos provenientes de países com baixos custos mais penetraram (41). Além disso, a fábrica de Aizenay tinha perdido grandes contratos de produção de micro-ondas a favor de outros grupos (42). Em conclusão, com base no ponto 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, esta medida não poderia, por conseguinte, ser considerada uma medida compensatória.
(99)
Em contrapartida, em março de 2004, a empresa cedeu a sua filial Brandt Components (fábrica de Nevers) ao grupo austríaco ATB, por um montante de 3 milhões de euros. Não se trata de um abatimento ao ativo (43) nem de um encerramento de atividade. Esta medida não é, portanto, excluída pela disposição supracitada do ponto 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. A atividade cedida em março de 2004 (44) tinha, em 2003, um volume de negócios de 35,4 milhões de euros - equivalente a 4 % do volume de negócios de 2003 da empresa - e contava com 306 trabalhadores - número equivalente a 6 % dos trabalhadores da empresa. Estava envolvida na conceção, desenvolvimento, fabrico e comercialização de motores elétricos para máquinas de lavar roupa. Esta cessão acarretou, por conseguinte, a redução da presença da empresa no mercado das peças das máquinas de lavar roupa.
(100)
Esta última medida não pode, contudo, ser aceite como medida compensatória válida. Com efeito, a venda da Brandt Components foi efetuada cerca de três anos e meio antes da notificação do auxílio em investigação. Por outro lado, esta medida não reduz a presença da FagorBrandt no mercado dos grandes eletrodomésticos (45), o principal mercado em que a FagorBrandt continuará a estar presente. Consequentemente, esta medida não tinha por objeto, e não podia ter por efeito, atenuar as distorções de concorrência que implicaria a concessão do auxílio previsto.
6.5.3. Medidas compensatórias propostas pelas autoridades francesas
(101)
Para responder às dúvidas levantadas na decisão de início do procedimento relativamente ao caráter suficiente das medidas compensatórias notificadas, as autoridades francesas propõem a cessação da comercialização dos aparelhos de frio e dos aparelhos para cozinhar Vedette durante cinco anos. Além disso, propõem a cessação da comercialização das máquinas de lavar loiça Vedette ou a cessão da marca […].
(102)
Como indicado anteriormente, a FagorBrandt realiza [50-80] % das suas vendas no mercado francês, no qual a empresa detinha em 2006 uma quota de mercado de [10-20] % em valor e de [10-20] % em volume. Isto significa que, se a FagorBrandt tivesse cessado as suas atividades, teriam sido principalmente os seus concorrentes no mercado francês que teriam beneficiado, já que teriam podido aumentar as suas vendas. Por conseguinte, são estas as empresas mais afetadas pela sobrevivência, proporcionada pelo auxílio, da FagorBrandt. Em contrapartida, as vendas da FagorBrandt no mercado italiano são muito limitadas. Enquanto medida compensatória, a Comissão privilegia, por isso, a cessação da comercialização das máquinas de lavar loiça da marca Vedette relativamente à cessão da marca […], dado que os produtos da marca Vedette (46) são exclusivamente comercializados no mercado francês, enquanto os produtos […] são vendidos principalmente […].
(103)
Trata-se, então, de analisar o alcance destas medidas compensatórias adicionais para determinar se as mesmas são suficientes.
(104)
As vendas de aparelhos de frio (frigoríficos e congeladores) da marca Vedette representavam, em 2007, [10-20] milhões de euros, ou seja [0-5] % do volume de negócios do grupo FagorBrandt.
(105)
A cessação da comercialização dos aparelhos de frio durante um período de cinco anos permitirá aos concorrentes presentes no mercado francês reforçar a sua posição relativamente a estes aparelhos. Segundo o estudo GfK de 2007, os principais concorrentes da FagorBrandt - que detém uma quota de mercado em valor de […] % - no mercado dos frigoríficos em França são a Whirlpool ([…] %), a Indesit ([…] %) e a Electrolux ([…] %). No mercado dos congeladores, os principais concorrentes da FagorBrandt ([…] %) são a Whirlpool ([…] %), a Liebherr ([…] %) e a Electrolux ([…] %).
(106)
As vendas de aparelhos para cozinhar da marca Vedette representavam, em 2007, [5-10] milhões de euros, ou seja [0-5] % do volume de negócios do grupo FagorBrandt.
(107)
A cessação da comercialização dos aparelhos para cozinhar durante um período de cinco anos permitirá, por conseguinte, aos concorrentes reforçar a sua posição no mercado dos fogões. Segundo o estudo GfK de 2007, os principais concorrentes da FagorBrandt (que detém uma quota de mercado em valor de […] %) no mercado dos fogões em França são a Indesit ([…] %), a Electrolux ([…] %) e a Candy ([…] %).
(108)
As vendas de máquinas de lavar loiça da marca Vedette representavam, em 2007, [5-10] milhões de euros, ou seja, [0-5] % do volume de negócios do grupo FagorBrandt.
(109)
Segundo o estudo GfK de 2007, os principais concorrentes da FagorBrandt (que detém uma quota de mercado em valor de […] %) no mercado das máquinas de lavar loiça em França são a BSH ([…] %), a Whirlpool ([…] %) e a Electrolux ([…] %). Por conseguinte, a cessação da comercialização das máquinas de lavar loiça da marca Vedette permitirá aos concorrentes alargar a sua presença no mercado.
(110)
Resumindo, os aparelhos Vedette cuja comercialização cessará representam [0-5] % do volume de negócios do grupo (47). As autoridades francesas indicam que esta medida exigirá ajustamentos significativos dentro da empresa […].
6.5.4. Conclusão sobre as medidas compensatórias propostas pelas autoridades francesas e imposição de uma medida compensatória adicional pela Comissão
(111)
As medidas compensatórias propostas são a cessação da comercialização, durante um período de cinco anos, de certos produtos (aparelhos para cozinhar, aparelhos de frio e máquinas de lavar loiça) da marca Vedette (48) e a cessão da Brandt Components. Trata-se de uma redução real (ou seja, não negligenciável) da presença no mercado, mas de dimensão limitada.
(112)
Contudo, a Comissão considera que a medida compensatória proposta pelas autoridades francesas que incide sobre a marca Vedette é a única medida compensatória válida e não é suficiente. A Comissão decide, portanto, impor como condição de compatibilidade, a prorrogação, por mais três anos, da cessação da comercialização dos produtos da marca Vedette. Na prática, enquanto a proibição proposta tem uma duração de cinco anos, esta será alargada em três anos para um total de oito anos.
(113)
De acordo com as informações na posse da Comissão a 21 de outubro de 2008, o impacto desta medida compensatória («MC») em termos de perda de volume de negócios pode ser avaliado de duas maneiras a partir do quadro 2 seguinte (49).
Quadro 2
Milhões de euros
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Volume de negócios FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Impacto MC, estimativa alta
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Impacto MC, estimativa baixa
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Os valores do quadro 2 que figuram para os anos de 2009 a 2012 são os valores fornecidos pelas autoridades francesas e a FagorBrandt quanto ao impacto da medida compensatória que propõem (sobre esse impacto ver também os considerandos (143) e seguintes).
(115)
Uma primeira maneira de calcular o impacto da medida compensatória suplementar imposta pela Comissão é multiplicar por 3 a falta de lucros do último ano avaliada pelas autoridades francesas (ou seja, 2012). Num cenário otimista para a empresa, este impacto é de 3 × [40-60] milhões, ou seja, [120-180] milhões de euros.
(116)
Uma segunda maneira de calcular o impacto da medida compensatória suplementar é extrapolar os valores de 2013 a 2016 aplicando um aumento linear de [1,5-3] % com base nos valores de 2012 no prolongamento do crescimento do volume de negócios avaliado em [1,5-3] % pela empresa entre 2009 e 2012. Pelas razões expostas nos considerandos (125) e seguintes, esta hipótese de crescimento do volume de negócios é considerada razoável, tendo em conta a estratégia do grupo e as perspetivas do mercado. Deste ponto de vista, a medida compensatória privará a FagorBrandt, num cenário otimista para a empresa, de um volume de negócios de [120-180] milhões de euros.
(117)
A medida compensatória proposta parece adequada e é, por si só, suficiente para reduzir de forma proporcionada os efeitos negativos para a concorrência resultantes da concessão do auxílio em causa: num cenário otimista, priva a empresa de um volume de negócios compreendido entre [120-180] milhões de euros no período de 2014-2016. Este volume de negócios não realizado permitirá aos concorrentes aumentar as respetivas vendas. Esta medida compensatória vai igualmente tornar mais complicada para a empresa a reintrodução dos produtos Vedette em causa após 8 anos de ausência (atualmente só as máquinas de lavar roupa Vedette são comercializadas). Com efeito, ainda que a marca não desapareça completamente, o custo do regresso é proporcional aos anos de ausência do mercado. Quanto mais a marca estiver ausente do mercado, mais a perda de notoriedade se intensificará.
(118)
Além disso, há que verificar igualmente se esta nova medida compensatória permite compensar também a vantagem competitiva resultante do efeito cumulado do auxílio italiano e do auxílio à reestruturação. Com efeito, pode considerar-se que, a 21 de outubro de 2008, a FagorBrandt dispunha de um montante de 3 190 878,02 euros (cerca de 4 milhões de euros com juros) de que não deveria ter beneficiado. Esta vantagem tem um impacto sobre a concorrência: a empresa dispunha de liquidez suplementar. A medida compensatória adicional tem por efeito compensar esse prejuízo para a concorrência.
(119)
O quadro 3 infra mostra a perda líquida (ou o fluxo de tesouraria livre negativo) ligado à medida compensatória. Os valores relativos aos anos de 2009-2012 são os valores notificados à Comissão pelas autoridades francesas. Os valores relativos aos anos de 2013-2016 são uma extrapolação obtida aumentando em [1,5-3] % por ano os valores de 2012 (50).
Quadro 3
Milhões de euros
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Resultado final sem MC
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Impacto MC, estimativa alta
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Impacto MC, estimativa baixa
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Verifica-se, assim, que num cenário otimista (para a empresa), três anos suplementares privam a FagorBrandt de liquidez num montante compreendido entre [10-20] milhões de euros (se se multiplicar por 3 o valor de 2012) e [10-20] milhões de euros (se considerarmos os valores extrapolados). Por outras palavras, a imposição desta nova medida compensatória compensa amplamente a vantagem de ter disposto de liquidez no montante de cerca de 4 milhões de euros.
(121)
Por último, o facto de as medidas compensatórias se prolongarem para além do final do período de reestruturação (fixado em 31 de dezembro de 2012) não as torna inadequadas. Com efeito, ainda que as medidas compensatórias se devam à concessão de um auxílio à reestruturação, elas não fazem parte do processo de reestruturação propriamente dito, mas representam uma compensação dada aos concorrentes da empresa beneficiária do auxílio para compensar a distorção da concorrência que estes podem sofrer. O seu impacto e a sua utilidade não são, portanto, postos em causa pelo facto de estas medidas se prolongarem por um período além do período de reestruturação, visto terem sido instauradas devido a uma operação de reestruturação facilitada por um auxílio estatal e visto que têm por objeto e por efeito compensar a distorção da concorrência resultante desse auxílio.
(122)
Deste modo, a Comissão considera que estas medidas permitem evitar distorções da concorrência excessivas na aceção dos pontos 38 a 40 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
6.6. Regresso à viabilidade da empresa
6.6.1. Plano de reestruturação, perspetivas de mercado e credibilidade das previsões incluídas no plano de reestruturação
(123)
O plano de reestruturação da FagorBrandt, já iniciado, prevê, em substância:
-
a reorientação e o desenvolvimento orientado para […];
-
a racionalização da política de aquisições e […];
-
cessões de atividades e encerramentos de instalações (51);
-
reduções de efetivos (52);
-
medidas destinadas a reforçar a sustentabilidade da empresa (53).
(124)
Após exame, a Comissão confirma o que tinha anunciado na decisão de início do procedimento, a saber, que considera que este plano respeita as exigências previstas nos pontos 35 a 37 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. Por outras palavras, o plano de reestruturação permite restabelecer a viabilidade a longo prazo da empresa.
(125)
Contudo, a Comissão faz questão de expor a seguir a sua análise e as suas conclusões quanto às perspetivas de mercado e à credibilidade das previsões incluídas no plano de reestruturação.
(126)
A Comissão avaliou as previsões resultantes do plano de reestruturação, nomeadamente em termos de perspetivas de crescimento. A Comissão gostaria de recordar que apenas os dados disponíveis em outubro de 2008 são tidos em conta na presente decisão.
(127)
Segundo o CECED (54), a evolução do mercado europeu, em termos de volume, entre 2005 e 2007 revela um crescimento moderado na Europa Ocidental (cerca de 2 % por ano) e sustentado na Europa de Leste (aproximadamente 7 % por ano). Não obstante, esta última taxa de crescimento é aleatória, dado que está sujeita às flutuações da economia, podendo facilmente suceder-se, alternadamente, uma taxa de crescimento de dois dígitos e uma diminuição do mesmo nível.
(128)
Embora, a longo prazo, seja previsível uma convergência dos comportamentos de compra da Europa de Leste e da Europa Ocidental, o baixo poder de compra dos países da Europa de Leste gera uma concentração da procura nos produtos de primeira necessidade (máquina de lavar roupa ou frigorífico) e de gama mais baixa. Ora, foi precisamente nestes mercados que entraram os concorrentes turcos e asiáticos.
(129)
Os mercados com potencial para a FagorBrandt situam-se, por conseguinte, na Europa Ocidental, porque são mais importantes em termos de valor, mas também de volume, e são menos dependentes dos produtos de qualidade inferior, nos quais a FagorBrandt deixou de poder ser competitiva e que estão na origem do grande crescimento na Europa de Leste.
(130)
O mercado de referência da FagorBrandt é mais particularmente o mercado francês, no qual o grupo realiza [50-80] % das suas vendas, produz [80-100] % dos seus produtos e emprega [80-100] % dos trabalhadores do grupo. Segundo a GIFAM (55), em França, o mercado dos grandes eletrodomésticos progrediu 1 % em 2007 relativamente a 2006, tanto em volume como em valor. Mais especificamente, o mercado dos aparelhos […], no qual a FagorBrandt deseja concentrar-se, registou uma progressão de […] % em relação a 2006, enquanto as vendas diminuíram […] % relativamente aos aparelhos […].
(131)
As evoluções por tipo de produto revelam que os mercados-piloto que se estão a desenvolver na Europa e mais particularmente em França são essencialmente os dos aparelhos […]. O crescimento dos aparelhos […] é significativo, ao passo que nos aparelhos de frio se assiste a uma quase estagnação como mostra o quadro seguinte, extraído do estudo GIFAM:
Quadro 4
(132)
Por conseguinte, a escolha da FagorBrandt de, por um lado, se recentrar particularmente nos […] e, por outro, desenvolver […], parece coadunar-se com a evolução dos vários segmentos e produtos.
(133)
Depois de ter analisado os outros elementos fundamentais do plano de reestruturação que visavam justificar a pertinência das previsões relativas à rendibilidade operacional da FagorBrandt a prazo, a Comissão considera que as referidas previsões no quadro 5 são realistas.
Quadro 5
Milhões de euros
2009
2010
2011
2012
Volume de negócios FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Resultado final
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
A parte restante da análise limitar-se-á, portanto, às duas dúvidas precisas quanto ao caráter realista e suficiente do plano de reestruturação que foram levantadas na decisão de início do procedimento.
(135)
Em primeiro lugar, a Comissão solicitou explicações relativamente ao aumento esperado de 20 % do volume de negócios em 2007. As autoridades francesas explicaram que o perímetro de atividade da FagorBrandt foi alterado em 2006 devido à transferência, por parte da Fagor para a FagorBrandt, da distribuição da marca Fagor nos mercados britânico e francês e, seguidamente, da totalidade das atividades francesas da Fagor (56). O volume de negócios destas atividades foi estimado em [50-100] milhões de euros para 2007 e incluído no volume de negócios da FagorBrandt para 2007. Com um perímetro constante, o aumento do volume de negócios previsto era apenas de [5-10] %. Entretanto, a França comunicou à Comissão o volume de negócios efetivamente realizado em 2007. Ascende a 903 milhões de euros, contra 779,7 milhões de euros em 2006, ou seja, verifica-se uma progressão de 16 % de um ano para o outro.
(136)
Em segundo lugar, a Comissão observou que o plano de reestruturação não indicava de que forma a FagorBrandt tencionava assegurar o reembolso do auxílio incompatível recebido pela sua filial italiana, pondo assim em risco o regresso à viabilidade da empresa. As autoridades francesas precisaram que o reembolso do auxílio italiano a cargo da Brandt Italia deveria ser provavelmente inferior a 200 000 euros (ver considerandos (70) e seguintes). Todavia, como a Comissão já indicou (ver os considerandos (76) e seguintes), o montante do auxílio italiano, que é conveniente tomar em conta para efeitos da presente decisão, eleva-se a 3 190 878,02 euros, a que convém acrescentar os juros vencidos até à data de 21 de outubro de 2008. A Comissão considera, contudo, que o reembolso a prever desse montante não põe em causa o regresso à viabilidade da empresa, uma vez que a FagorBrandt deve aumentar a sua contribuição própria num montante equivalente aos 3 190 878,02 euros e juros (ver a este propósito os considerandos (149) e seguintes).
(137)
Com base no que precede, a Comissão conclui que as dúvidas relativas ao regresso à viabilidade levantadas na decisão de início do procedimento estão dissipadas.
6.6.2. Dúvidas quanto ao regresso à viabilidade levantadas por um interessado
(138)
Como indicado anteriormente, o concorrente que solicitou o anonimato contesta que a reestruturação possa restaurar a viabilidade da empresa a longo prazo. Em primeiro lugar, considera que a empresa deveria ter deslocalizado uma parte da sua produção para zonas de produção de baixo custo, onde pode beneficiar de economias de escala. Em segundo lugar, a empresa não poderá fazer face aos investimentos necessários para melhorar os seus produtos numa indústria que requer todos os anos investimentos significativos em termos de equipamento industrial, conceção, investigação e desenvolvimento. Por último, sublinha que a empresa continua a ter dimensões demasiado reduzidas em relação aos seus concorrentes. Nos considerandos que se seguem, a Comissão procura verificar se estas observações do concorrente que solicitou o anonimato põem em causa as suas conclusões relativamente ao regresso à viabilidade.
(139)
No que diz respeito à necessidade de deslocalizar uma parte da produção para países em que os custos sejam menos elevados, a Comissão observa que as autoridades francesas responderam de forma precisa a este ponto. Recordaram que o tipo de desenvolvimento em que a FagorBrandt se centrou (produtos com grande valor acrescentado e inovadores), tal como o de alguns dos seus concorrentes estritamente europeus, não é compatível com a deslocalização sistemática da sua produção para os países de baixo custo. […] Para os grandes produtores, a implantação de unidades de produção nos países com custos baixos responde também à vontade de aumentar as vendas nesses países.
(140)
No que diz respeito às afirmações do concorrente que solicitou o anonimato sobre a impossibilidade de a FagorBrandt fazer face aos investimentos significativos necessários para continuar a ser competitiva e sobre a dimensão demasiado reduzida da empresa em relação aos grandes produtores, a Comissão observa que ela própria indicou no ponto 8 da decisão de início do procedimento que estes elementos tinham contribuído para as dificuldades da empresa. Observa, todavia, que o plano de reestruturação parece responder a estes desafios. Com efeito, a empresa tenciona concentrar-se em […]. Além disso, a Comissão observa que certas empresas do setor, apesar da sua dimensão reduzida em relação aos grandes produtores e da sua produção significativa nos países da Europa Ocidental, conseguem permanecer competitivas concentrando-se em certos produtos e em certos segmentos (trata-se quer de intervenientes ditos «de nicho», tais como Miele, Smeg, Liebherr, Teka, quer de pequenos fabricantes de dimensão nacional como Candy e Gorenje). Além disso, a Comissão observa que a integração cada vez mais acentuada da FagorBrandt no grupo Fagor contribui também para resolver estes problemas ligados à dimensão. Em suma, a Comissão reconhece que as questões suscitadas pelo concorrente constituem desafios para a FagorBrandt, mas considera que o plano de reestruturação é suscetível de os enfrentar e apresenta uma probabilidade suficiente de regresso à viabilidade.
(141)
Com base no que precede, a Comissão considera que os comentários do concorrente que solicitou o anonimato não põem em causa a sua apreciação de que o plano de reestruturação permite restabelecer a viabilidade a longo prazo da FagorBrandt.
6.6.3. Efeito das medidas compensatórias sobre o regresso à viabilidade
(142)
Finalmente, ainda no que se refere ao regresso à viabilidade a longo prazo e tal como previsto na última frase do ponto 38 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, a Comissão deve verificar se as medidas compensatórias previstas não põem em perigo a viabilidade da empresa. Como foi analisado, as autoridades francesas propuseram medidas compensatórias que não estavam, portanto, incluídas nas previsões financeiras anexas à notificação. Uma vez que a Comissão considera estas medidas necessárias, elas deverão ser aplicadas. No que diz respeito a estas medidas - cessação da comercialização dos aparelhos de frio, de cozinhar e de máquinas de lavar loiça da marca Vedette durante um período de cinco anos - que darão origem a uma deterioração dos resultados financeiros da empresa, convém assegurar que as mesmas são suportáveis pela empresa.
(143)
Segundo as autoridades francesas, os quadros 6 e 7 seguintes mostram os resultados financeiros da empresa, tendo em conta a aplicação das medidas compensatórias propostas pelas autoridades francesas. O quadro 6 descreve um cenário otimista e o quadro 7 um cenário pessimista.
Quadro 6
Cessação da comercialização de aparelhos de frio, de cozinhar e de máquinas de lavar loiça da marca Vedette (milhões de euros)
Cenário otimista
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Volume de negócios
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Lucros brutos
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados de exploração antes de elementos não recorrentes
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados de exploração (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados antes de impostos
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados líquidos
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Fluxo de tesouraria livre
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Fluxo de tesouraria livre cumulado
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Quadro 7
Cessação da comercialização de aparelhos de frio, de cozinhar e de máquinas de lavar loiça da marca Vedette (milhões de euros)
Cenário pessimista
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Volume de negócios
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Lucros brutos
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados de exploração antes de elementos não recorrentes
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados de exploração (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados antes de impostos
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultados líquidos
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Fluxo de tesouraria livre
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Fluxo de tesouraria livre cumulado
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Os quadros 6 e 7 assentam nas hipóteses seguintes relativas às perdas de volume de negócios que acarretará a retirada de várias famílias de produtos comercializados com a marca Vedette. Tal retirada pode provocar os seguintes efeitos:
a)
uma diminuição das vendas na família de produtos da marca Vedette cuja comercialização seja suspensa;
b)
uma redução das vendas nas outras famílias de produtos comercializados com a marca Vedette (57) (efeito de gama negativo sobre os produtos da marca Vedette);
c)
uma redução das vendas das outras marcas (efeito de carteira negativo para o conjunto das marcas do grupo FagorBrandt).
(145)
O cenário otimista inclui apenas os efeitos a) e b) do considerando (144), e a perda ligada à cessação da comercialização de um produto representará uma perda de [70-90] % do volume de negócios da linha de produto suspensa (os [10-30] % restantes serão recuperados pela FagorBrandt através do aumento da venda de produtos idênticos vendidos com outras marcas que não Vedette) e de [20-30] % do volume de negócios dos outros produtos comercializados com a marca Vedette. O cenário pessimista tem em conta o efeito referido na alínea c) do considerando (144), pressupondo uma taxa de perda de [110-130] % para a linha de produto suspensa (a perda pode não só afetar 100 % do volume de negócios da linha de produto suspensa, mas também afetar outros produtos e marcas além da linha cuja comercialização é suspensa) e de [20-40] % para os outros produtos comercializados com a marca Vedette. As autoridades francesas explicam que a hipótese pessimista corresponde a uma experiência vivida pela empresa: em 2003, a empresa tinha decidido abandonar a comercialização de micro-ondas com a marca Vedette em França para concentrar todas as suas atividades na marca Brandt que beneficiava de uma força de vendas específica. Esta cessação de atividades teve um efeito induzido muito negativo, porquanto não só se perdeu a totalidade do volume de negócios realizado com a marca Vedette, como a perda atingiu igualmente a marca Brandt (perda total nestas duas marcas de […] aparelhos em 2 anos, comparativamente com as vendas iniciais de […] unidades, das quais […] com a marca Vedette, ou seja, uma perda de [120-140] % dos volumes abandonados) (58).
(146)
Com base na análise dos dados incluídos nos dois quadros anteriores e dos outros dados apresentados pelas autoridades francesas, a Comissão observa que as medidas compensatórias escolhidas enfraquecerão a empresa, na medida em que darão origem a uma deterioração dos seus resultados a partir de 2009, ano em que serão aplicadas. Contudo, a empresa voltará a ter um resultado líquido positivo a partir de 2010, que aumentará nos anos seguintes. A Comissão considera, portanto, que as medidas compensatórias propostas pelas autoridades francesas, embora enfraquecendo a empresa, não impedirão o regresso à viabilidade.
(147)
Esta conclusão não é posta em causa pela imposição de uma medida compensatória adicional pela Comissão, ou seja, a necessidade de alargar em três anos a cessação da comercialização dos produtos da marca Vedette em causa.
(148)
Com efeito, como resulta do quadro 3, que apresenta o impacto da medida compensatória suplementar no resultado final da empresa, este último permanecerá positivo nos anos de 2014 a 2016, com um crescimento estimado de [1,5-3] %. Por conseguinte, a mesma conclusão se impõe em relação à medida compensatória imposta pela Comissão: embora enfraquecendo a empresa, não impedirá o regresso à viabilidade.
6.7. Auxílio limitado ao mínimo necessário: contribuição real, sem elementos de auxílio
(149)
Para que o auxílio possa ser autorizado, em aplicação dos pontos 43 a 45 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, é conveniente que o montante e a intensidade do auxílio sejam limitados ao mínimo estritamente necessário para permitir a reestruturação em função das disponibilidades financeiras da empresa, dos seus acionistas ou do grupo de que faz parte. Os beneficiários do auxílio devem contribuir substancialmente para o plano de reestruturação através dos seus próprios recursos, nomeadamente através da venda de ativos que não sejam indispensáveis para a sobrevivência da empresa, ou através de um financiamento externo obtido em condições de mercado.
(150)
Como indicado no ponto 43 da decisão de início do procedimento, os custos da reestruturação, como descritos na notificação das autoridades francesas, ascendem a 62,5 milhões de euros. A empresa pretende contribuir com um montante de 31,5 milhões e receber um auxílio de 31 milhões.
Milhões de euros
%
Custos de reestruturação
62,5
100 %
Financiados por:
Esforço próprio do beneficiário
4,6
7,4 %
Contributo dos acionistas
26,9
43 %
Auxílio estatal
31
49,6 %
(151)
No ponto 44 da decisão de início do procedimento, a Comissão levanta duas dúvidas relativamente a estes dados. Por um lado, a Comissão solicita às autoridades francesas que justifiquem por que razão não incluíram o reembolso do auxílio 44.o-septies nos custos de reestruturação. Por outro lado, a Comissão solicita uma explicação quanto à natureza do «esforço próprio do beneficiário».
(152)
As autoridades francesas responderam a esta segunda dúvida indicando que o «esforço próprio do beneficiário» é composto por empréstimos bancários contraídos pela FagorBrandt no mercado. Precisam que, em 2006, a empresa contraiu empréstimos bancários no montante de [20-40] milhões de euros, tendo estes ascendido a [20-40] milhões de euros em 2007 (59). Estes empréstimos foram protegidos por […]. A Comissão observa que se trata de um «financiamento externo obtido em condições de mercado», tal como estabelecido no ponto 43 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, constituindo, por conseguinte, uma contribuição válida.
(153)
No que diz respeito à primeira dúvida levantada pela Comissão, as autoridades francesas referem que o reembolso de um auxílio incompatível não pode, a priori, ser qualificado como custos de reestruturação (nem de esforço próprio da empresa beneficiária, na aceção dos pontos 43 e 44 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação). Por esta razão, não contabilizaram o auxílio 44.o-septies a título dos custos de reestruturação. Afirmam contudo que, naturalmente, este reembolso, avaliado em cerca de [25-30] milhões de euros (incluindo juros), está integrado no plano de atividades anexo à notificação como qualquer outra despesa financeira normal. A Comissão considera indispensável integrar o reembolso no plano de atividades, o que se verifica no presente caso (60).
(154)
No entanto, importa ter também em conta que, a 21 de outubro de 2008, o auxílio italiano recebido pela Brandt Italia se eleva a 3 190 878,02 euros, soma a que convém acrescentar os juros. Não se pode, pois, excluir que na contribuição própria prevista pela empresa se encontre esta soma. Por conseguinte, a contribuição própria do beneficiário desce abaixo do limiar de 50 % exigido pelo ponto 44 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação.
(155)
Portanto, a fim de assegurar que a contribuição própria da empresa está, de facto, isenta de auxílios e representa, pelo menos, 50 % dos custos de reestruturação, a Comissão impõe como condição à presente decisão positiva um aumento da contribuição própria até ao limite do montante do auxílio italiano, ou seja, 3 190 878,02 euros, soma a que convém acrescentar os juros vencidos até 21 de outubro de 2008.
(156)
Concretamente, a contribuição própria para os custos de reestruturação proposta pela FagorBrandt deverá ser aumentada com esta soma (por empréstimo, por contribuição de acionistas ou outro meio) antes do final do período de reestruturação da empresa fixado em 31 de dezembro de 2012. As autoridades francesas devem comprovar este aumento nos dois meses seguintes ao prazo de 31 de dezembro de 2012.
(157)
No que diz respeito à afirmação do concorrente que solicitou o anonimato de que o auxílio não se limita ao mínimo, a Comissão confirma que, para além da verificação do cumprimento do critério formal da contribuição própria superior a 50 %, a Comissão avaliou também se o auxílio se limitava ao mínimo estritamente necessário, nomeadamente com base nos critérios definidos no ponto 45 das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação. A Comissão considera que assim é e que o montante do auxílio não permite à empresa dispor «de liquidez excedentária que poderia consagrar a atividades agressivas suscetíveis de provocar distorções no mercado e que não estariam associadas ao processo de reestruturação».
(158)
A Comissão observa, em especial, que, após a concessão do auxílio e no final do período de reestruturação, o grupo continuará a estar significativamente endividado com uma relação dívida/capitais próprios ainda superior à unidade. A FagorBrandt deverá, portanto, afetar prioritariamente a tesouraria criada à redução deste nível de endividamento.
6.8. Princípio do auxílio único
(159)
Em conformidade com os pontos 72 e seguintes das Orientações relativas aos auxílios à reestruturação, um auxílio à reestruturação só deve ser concedido uma única vez durante um período de dez anos.
(160)
No caso em apreço, os auxílios francês e italiano de que a FagorBrandt beneficiou não podem ser qualificados de auxílios de emergência e à reestruturação. Com efeito, no momento da concessão desses auxílios, em 2002 e 2003, respetivamente, a FagorBrandt não se encontrava em dificuldade, tal como foi explanado nos considerandos (45) a (56).
(161)
Por conseguinte, o princípio do auxílio único exigido pelas Orientações relativas aos auxílios à reestruturação é cumprido.
6.9. Execução integral do plano
(162)
O plano de reestruturação da FagorBrandt, incluindo o conjunto dos compromissos da França, deve ser integralmente executado (61). A Comissão solicita que lhe sejam transmitidas informações sobre o andamento da execução do plano, bem como sobre os compromissos aferentes ao mesmo.
7. CONCLUSÃO
(163)
O auxílio pode ser declarado compatível com o mercado interno, desde que estejam preenchidas todas as condições impostas,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
O auxílio que a França tenciona conceder à empresa FagorBrandt no montante de 31 milhões de euros é compatível com o mercado interno nas condições previstas no artigo 2.o
Artigo 2.o
1. As autoridades francesas devem suspender o pagamento do auxílio referido no artigo 1.o da presente decisão à empresa FagorBrandt até à efetiva recuperação, junto da FagorBrandt, do auxílio incompatível referido na Decisão 2004/343/CE da Comissão, de 16 de dezembro de 2003 (62).
2. O plano de reestruturação da FagorBrandt, tal como comunicado à Comissão pela França em 6 de agosto de 2007, deve ser executado integralmente.
3. A contribuição própria para os custos de reestruturação proposta pela FagorBrandt, de um montante de 31,5 milhões de euros, deverá ser aumentada em 3 190 878,02 euros, bem como nos juros da referida soma vencidos desde a colocação à disposição da FagorBrandt do auxílio italiano até 21 de outubro de 2008. Este aumento deverá efetuar-se antes do termo do período de reestruturação da empresa fixado em 31 de dezembro de 2012. As autoridades francesas devem comprovar este aumento nos dois meses seguintes ao prazo de 31 de dezembro de 2012.
4. A FagorBrandt deve cessar a comercialização dos aparelhos de frio, de cozinhar e das máquinas de lavar loiça da marca Vedette por um período de oito anos.
5. Para assegurar o acompanhamento das condições previstas nos n.os 1 a 4 do presente artigo, a França deve informar a Comissão, através de relatórios anuais, sobre o andamento da reestruturação da FagorBrandt, a recuperação do auxílio incompatível descrito no n.o 1, o pagamento do auxílio compatível e a aplicação das medidas compensatórias.
Artigo 3.o
A França deve informar a Comissão, no prazo de dois meses a contar da data de notificação da presente decisão, das medidas tomadas para lhe dar cumprimento.
Artigo 4.o
A destinatária da presente decisão é a República Francesa.
Feito em Bruxelas, em 25 de julho de 2012.